C 146/18
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
27.4.2023.
2.2.
Prasmes, kvalifikācija un nodarbinātība, mainīgais darba raksturs un iekļaujoša darba tirgus attīstība ir jautājumi, kas ir izskatīti vairākos EESK atzinumos (5) un ir aktuāli joprojām.
Šā atzinuma mērķis ir analizēt, kāda veida prasmes ir vajadzīgas turpmākām darba tirgus pārmaiņām, kā saglabāt nodarbināmību un palīdzēt palielināt produktivitāti, un izpētīt efektīvas stratēģijas, kas uzlabotu darbaspēka attīstību un mazinātu darbaspēka trūkumu, tostarp mazajos un vidējos uzņēmumos.
2.3.
Prasmju attīstības stratēģijas jāiekļauj valstu izaugsmes politikā un plānos sinerģijā ar rūpniecisko pētniecību un ekonomikas attīstību.
Dalībvalstīm būtu jāveicina nozaru ar augstu pievienoto vērtību attīstība, jāpalīdz darba ņēmējiem un uzņēmumiem pārvaldīt pārmaiņas un veidot spēju iet kopsolī ar inovāciju tehnoloģiju, digitālajā un zaļajā jomā.
Tam būs vajadzīgi turpmāki ieguldījumi resursos un plānošanā, lai veidotu izglītības un apmācības sistēmu, kas spēj risināt jaunās problēmas un var novērst neatbilstību darba tirgū.
2.4.
EESK uzskata, ka ilgtspējīgas nodarbinātības saglabāšana ir daudzšķautņains jautājums, kurā galvenie izaicinājumi ir saistīti ar šādiem aspektiem: darba, darbvietu un profesiju mainīgais raksturs, nepieciešamība efektīvi īstenot tiesības uz mūžizglītību un attīstību, digitalizācija, cilvēku potenciāla un darba produktivitātes arvien lielākā nozīme, izmaiņas darba organizācijas modeļos, demogrāfiskās pārmaiņas un nepieciešamība nodrošināt jaunus darba un privātās dzīves līdzsvara modeļus ar elastīgu darba laiku un veicināt aktīvas vecumdienas (6).
Ir vajadzīga atbalstoša vide, lai cilvēki zinātu un būtu labi informēti par apmācības nozīmi profesionālajā dzīvē, kā arī spētu un būtu motivēti izmantot visas mūžizglītības iespējas neatkarīgi no dzīves posma.
Šajā kontekstā spēja saglabāt nodarbinātību ir tieši saistīta ar attieksmi pret jaunu prasmju veidošanu un spēju tās veidot atbilstoši darba tirgus dinamikai.
2.5.
Nodarbināmības prasmju veidošanā un saglabāšanā svarīgi dalībnieki ir sociālie partneri.
Tie ir vislabāk piemēroti, lai sekmētu konverģenci starp darbinieka vēlmēm attiecībā uz profesionālo karjeru un uzņēmumam vajadzīgajām prasmēm.
Viņu loma, it īpaši izmantojot stabilu un efektīvu koplīguma sarunu struktūru, ir būtiska prasmju atzīšanas procesā.
EESK uzskata: lai uzlabotu vispārējos rezultātus darba tirgū, ir jāstiprina izglītības sistēmu, profesionālās izglītības un apmācības sistēmu un nodarbinātības dienestu savstarpējā koordinācija, orientējoties uz inovācijas, rūpniecības, tirdzniecības un tehnoloģiju attīstības politiku, kā arī makroekonomikas politiku.
Īpaši efektīvi tas varētu būt vietējā līmenī.
2.6.
Darba rakstura pārmaiņu rezultātā veidojas arī jauni un elastīgi darba tiesisko attiecību veidi un nestandarta nodarbinātības modeļi, kas maina Eiropas darba tirgus struktūru.
Jauni un pienācīgi aizsargāti darba veidi var pavērt jaunas iespējas cilvēkiem iesaistīties uzņēmējdarbībā, dažādot ienākumus un izvēlēties tādas profesijas un darbības, kas viņiem iepriekš nebija pieejamas.
No otras puses, jaunos darba veidos būtu jāgarantē piekļuve sociālajai aizsardzībai, jo tas ir tieši saistīts ar sociālās aizsardzības sistēmu finansiālo ilgtspēju.
Lai šādos apstākļos saglabātu nodarbināmību, ir vajadzīgs
(5)
(6)
Darba tirgus novērošanas centra (DTNC) pētījums “Nākotnes darbs, nodrošinot mūžizglītību un darbinieku apmācību” (2022); “Darba nākotne – zināšanu un prasmju apguve atbilstoši nākotnes darbvietu vajadzībām” (2017); “Ilgtspējīgs finansējums mūžizglītībai un prasmju veidošanai kvalificēta darbaspēka trūkuma apstākļos” (2019); “Mainīgā darba pasaule un iedzīvotāju mūža ilgums/sabiedrības novecošana – priekšnosacījumi, lai gados vecāki darba ņēmēji turpinātu aktīvi darboties jaunajā darba pasaulē” (2019); “Digitalizācija, mākslīgais intelekts un pašu kapitāls – kā stiprināt ES nākotnes prasmju un izglītības globālajā sacensībā, vienlaikus nodrošinot sociālo iekļaušanu” (2019); “Profesionālā apmācība – sistēmu efektivitāte, lai prognozētu un saskaņotu prasmes un darba tirgus vajadzības, un sociālo partneru un dažādu ieinteresēto personu loma” (2020); “Priekšlikums Padomes ieteikumam par profesionālo izglītību un apmācību (PIA) ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai” (2020); “Kā, pamatojoties uz izglītību un apmācību, no mūžizglītības perspektīvas veicināt prasmes, kas Eiropai vajadzīgas, lai izveidotu taisnīgāku, saliedētāku, ilgtspējīgāku, digitālāku un noturīgāku sabiedrību” (2020); “MVU stratēģija ilgtspējīgai un digitālai Eiropai” (2020); “Rūpnieciskās ekosistēmas, stratēģiska autonomija un labbūtība” (2021); “Kombinētās mācības” (2021), “Augstākās izglītības pakete” (2022) u. c.
https://www.eurofound.europa.eu/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary/active-ageing.
http://erc-online.eu/wp-content/uploads/2017/03/With-signatures_Framework-agreement-on-active-ageing.pdf.