2023 4 27
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 146/5
1.4.
Tačiau EESRK yra labai susirūpinęs dėl didelio neigiamo ekonominio, profesinio ir socialinio energetikos pertvarkos poveikio trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu.
Padėtį dar labiau apsunkina dabartinė karo Ukrainoje krizė ir ekonominė padėtis (didelis infliacijos lygis).
Kylančios energijos kainos paveikė pažeidžiamiausius namų ūkius ir daugelį įmonių visoje ES.
Didelės sąskaitos už energiją didina įmonių sąnaudas ir daro poveikį jų gamybos ir užimtumo lygiui, įmonės yra priverstos rengti restruktūrizavimo planus.
Tai įrodo, kad energetikos politika ir jo pokyčiai turi lemiamos reikšmės darbo rinkos dalyvių, darbuotojų ir darbdavių prisitaikymui ir pusiausvyrai.
Todėl svarbu, kad energijos rinka būtų skubiai stabilizuota, o jos ateitis būtų valdoma taikant naujas taisykles, kurios apimtų dvejopą žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, atsparumą ir konkurencingumą.
1.5.
Siekiant ištaisyti arba sušvelninti šį neigiamą energetikos pertvarkos poveikį dabartinėmis naujų ekstremaliųjų situacijų sąlygomis, EESRK siūlo valstybėms narėms apsvarstyti tinkamus būdus, kaip geriau integruoti darbo rinkos politiką į reguliavimo sistemas ir aplinkos bei energetikos politiką (tvarios, kokybiškos užimtumo skatinimo priemonės kaip pridėtinė energetikos pertvarkos vertė; lėšos, skirtos laikino arba nuolatinio restruktūrizavimo procesų išlaidoms dalytis; profesinio perkvalifikavimo programos, kuriomis siekiama didinti įsidarbinamumą nuo iškastinio kuro nepriklausomoje ekonomikoje, ir t. t.), taip pat į socialinės gerovės politiką (užtikrinamos visuotinės galimybės naudotis energetikos paslaugomis, galimybė gauti pakaitines pajamas, pakankamos minimalios pajamos ir t. t.).
Ši integracija, kuri yra nacionalinių priemonių Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planui įgyvendinti dalis, visada turi būti įgyvendinama palaikant socialinį dialogą ir vedant kolektyvines derybas, nedarant poveikio kiekvienos valstybės skirtingų darbo santykių sistemų autonomiškumui ir įvairovei.
1.6.
Atsižvelgdamas į tai, kad šie uždaviniai labai sudėtingi, EESRK siūlo vykdant atnaujintą sanglaudos politiką (ekonominę, socialinę ir teritorinę) pirmenybę teikti energetikos pertvarkos, darbo rinkų ir regioninės plėtros klausimų sąsajoms.
ES energetikos politikos ir darbo rinkos sąsaja regionų kontekste yra svarbi visiems ES regionams, tačiau teisingą pertvarką vykdančių regionų atvejis yra išskirtinis, atsižvelgiant į tai, kad praeityje šie regionai daugiausia naudojo tradicinius energijos šaltinius, darančius poveikį susijusioms pramonės sritims.
Šiuo tikslu reikėtų atsižvelgti į naudingus rodiklius, pavyzdžiui, susijusius su dekarbonizacijos potencialu užimtumo srityje (angl. DEP).
Siekiant veiksmingai įgyvendinti klimato politikos ir energetikos pertvarkos tikslus, EESRK dar kartą pabrėžia savo tvirtą įsitikinimą, kad Teisingos pertvarkos mechanizmas turi būti naudojamas veiksmingiau, atsižvelgiant į tempą, suderinamą su mažų ir didelių įmonių padėtimi.
Šiomis sąlygomis būtina imtis naujų papildomų regioninių priemonių, kad būtų išsaugota kuo daugiau darbo vietų ir užtikrinta gera naujų darbo vietų kokybė.
Praktiškai arba faktiškai tai visada turi apimti socialinį dialogą ir kolektyvines derybas, įtraukiant ir socialinės ekonomikos subjektus.
Komisija turėtų skatinti šį didesnį dėmesį socialiniam aspektui.
Visos svarstomos priemonės ar politikos kryptys visada turi būti nustatomos atsižvelgiant į nacionalinių darbo santykių sistemų ypatumus, taip pat į socialinių partnerių vaidmenis, kompetenciją ir savarankiškumą.
1.7.
EESRK ragina Komisiją ir Parlamentą, valstybes nares ir ES regionus novatoriškiau ir veiksmingiau įtraukti socialinius partnerius ir kitas pilietinės visuomenės organizacijas į energetikos pertvarkos politikos, turinčios didelę pridėtinę vertę užimtumo ir socialinės apsaugos srityse, kūrimą ir įgyvendinimą, taip pat į jų stebėseną ir vertinimą.
Atitinkamuose atvejų tyrimuose atkreiptas dėmesys į teritorinius skirtumus šioje srityje, todėl Komisija ir valstybės narės raginamos, vykdant socialinį dialogą ir įtraukiant socialinę ekonomiką, imtis priemonių, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos labiau subalansuotam teritoriniam ir socialiniam bei ekonominiam vystymuisi.
Pavyzdžiui, gali būti skatinami derinimo procesai ir, kai tinkama, socialiniai susitarimai, kuriais būtų siekiama užtikrinti socialiai teisingą energetikos pertvarką ekonomikoje ir darbo rinkoje.
1.8.
EESRK pritaria, kad, esant dabartinei geopolitinei krizei, atsižvelgiant į neigiamą poveikį didelių ES įmonių ir MVĮ konkurencingumui, taip pat pažeidžiamiausiems namų ūkiams, reikia stiprinti viešojo ir privačiojo sektorių investicijų politiką ir socialines kompensacines priemones.
Be kitų mechanizmų, siekiant stabilizuoti rinkos sąlygas ir užtikrinti visuotinį tiekimą ES piliečiams, raginama pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (EGADP) naudoti planą „REPowerEU“.
Atsižvelgiant į šį poreikį ir skubumą, reikia taikyti daugiau ekonominių ir socialinių investicijų priemonių (pvz., teikiant paramą didesnėms verslo išlaidoms kompensuoti, užtikrinant išteklius energijos nepritekliui išvengti ir t. t.), tačiau nemažinant prisiimtų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslų, nes tolesnis ekonomikos sulėtėjimas turėtų didesnį neigiamą poveikį nei spartesnis minėtų tikslų įgyvendinimas vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu.
1.9.
EESRK mano, kad tiek didelėms įmonėms, tiek MVĮ tenka svarbus vaidmuo siekiant energetikos pertvarkos tikslo, nustatant griežtas sąlygas tvariam, kokybiškam užimtumui ir socialinei apsaugai skatinti, taip pat užtikrinant visuotinę prieigą prie energetikos paslaugų (pvz., užkertant kelią energijos nepritekliui).
Vis dėlto, siekiant įveikti didžiausius sunkumus, su kuriais susiduria MVĮ, EESRK ragina gerinti MVĮ galimybių gauti finansavimą programas, jas paspartinti ir supaprastinti, teikiant nuolatines paramos ir pagalbos paslaugas.