2023 4 27
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 146/57
4.
Konkrečios pastabos 4.1.
Kadangi grynųjų pirminių išlaidų planus siūloma paversti pagrindiniu vertinimo parametru, EESRK pabrėžia, kad reikia nustatyti aiškias ir skaidrias pirminių išlaidų apskaičiavimo taisykles.
Todėl diskrecinės pajamų priemonės, taip pat ciklinio nedarbo išlaidos turi būti objektyviai ir aiškiai apibrėžtos ir dėl jų turi susitarti visos valstybės narės.
4.2.
Nors ciklinių nedarbo išlaidų neįtraukimas į išlaidų planus gali būti suprantamas, tai neturi trukdyti valstybėms narėms spręsti problemas, susijusias su poreikiu gerinti darbo rinkos veikimą, kad būtų sumažintas struktūrinis nedarbas, nes tokios išlaidos, net jei jos lieka įtrauktos, gali labai padidinti augimą ir užimtumą vidutiniu laikotarpiu ir taip pagerinti skolos.
Tuo pat metu vidutiniu laikotarpiu turi būti skatinama gerinti darbo sąlygas.
Svarbu, kad taisyklės būtų aiškios ir patikimos, užtikrinant, kad valstybės narės nesiimtų jokios „kūrybinės apskaitos“.
4.3.
EESRK palankiai vertina tai, kad didesnė viešųjų investicijų kokybė ir kiekybė nurodyta kaip veiksnys, į kurį reikia atsižvelgti siekiant skolos tvarumo.
EESRK taip pat palankiai vertina tai, kad koregavimo laikotarpis gali būti pratęstas ne daugiau kaip trejiems metams, su sąlyga, kad valstybės narės pagrįs savo planus reformomis ir investicijomis, kuriomis remiamas tvarus augimas ir skolos tvarumas.
4.4.
Kad būtų pasiekti ES klimato srities tikslai, reikia iš esmės peržiūrėti kapitalo atsargas ir plėsti viešąsias bei privačiąsias investicijas.
Anksčiau EESRK ragino nustatyti auksinę viešųjų investicijų taisyklę, siekiant užtikrinti, kad būtų panaikintas didžiulis investicijų trūkumas.
Tai neįtraukta į Komisijos pasiūlymą.
Vis dėlto Komisijos pasiūlyme yra svarbių elementų, kuriais siekiama sustiprinti viešąsias investicijas.
Tačiau iš tikrųjų neįmanoma kiekybiškai įvertinti viešųjų investicijų, kurios bus sukurtos, nes daug kas priklausys nuo Komisijos ir valstybių narių derybų dėl fiskalinių struktūrinių planų.
Todėl EESRK pabrėžia, kad gali prireikti tolesnių iniciatyvų siekiant užtikrinti, kad būtų sutelkta pakankamai privačiojo ir viešojo kapitalo žaliajai pertvarkai įgyvendinti ir socialinei sanglaudai pasiekti.
4.5.
Dėl Europos Komisijos pasiūlytos rizika grindžiamos sistemos skolos tvarumo analizė taps itin svarbi būsimoje ES ekonomikos valdymo sistemoje.
EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad skolos tvarumo analizės detalių nustatymo klausimas, įskaitant klausimą, ar į skolos tvarumo analizę įtraukta su klimatu susijusi rizika, yra labai politinis ir jį reikėtų išsamiai apsvarstyti su kompetentingais suinteresuotaisiais subjektais.
Galutiniai skolos tvarumo analizės parametrai turi būti nustatomi demokratiškai ir skaidriai.
Nepriklausomos fiskalinės institucijos, dalyvaudamos diskusijose ir informuodamos nacionalinius parlamentus, galėtų atlikti svarbų vaidmenį vertinant pagrindinių prielaidų pagrįstumą.
4.6.
Siekiant užtikrinti skaidrumą ir palengvinti veiksmingą vidutinio laikotarpio fiskalinių struktūrinių planų įgyvendinimo stebėseną, reikia reikalauti valstybių narių teikti metines pažangos ataskaitas ir išsamiai aprašyti reformų ir investicijų įgyvendinimo padėtį.
Šios ataskaitos ir Komisijos bei Tarybos atlikti vertinimai vykdant metinę priežiūrą turėtų būti skelbiami viešai.
4.7.
EESRK mano, kad kituose ekonomikos valdymo reformos etapuose reikia patikslinti ir kiekybiškai įvertinti numatomą didesnį dėmesį su srautu susijusiems kintamiesiems makroekonominio disbalanso procedūroje (MDP), kad ši taptų simetriška, veiksminga ir skaidri.
4.8.
EESRK pabrėžia, kad svarbu nustatyti ir plėtoti tinkamą pirmojo disbalanso tikrinimo įspėjimo mechanizmo ataskaitoje (ĮMA) procesą ir nustatyti, ar yra disbalansas nuodugniose apžvalgose.
Rekomendacijos turėtų būti vertinamos atsižvelgiant į Europos augimo varomąsias jėgas ir jų poveikį ekonominei plėtrai.
Reikia nuodugniau paaiškinti poreikį vykdyti labiau į ateitį orientuotą priežiūrą, kad būtų galima anksti nustatyti ir pašalinti atsirandantį disbalansą.
4.9.
EESRK pabrėžia patikimų taisyklių, galinčių veikti kintančiomis ekonominėmis sąlygomis, svarbą, taip pat būtinybę, kad valstybės narės prisiimtų įsipareigojimus ir atsakomybę.
Siekiant padidinti investicijas ir našumą visoje ES, fiskalinės sistemos reformos atidėti negalima.