C 146/38
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 4 27
4.
Konkrečios pastabos 4.1.
Komunalinės nuotekos – tai visuomenės ir mūsų vartojimo bei gamybos tendencijų pėdsakas.
Tai sudėtinis buitinių nuotekų, paviršinių nuotekų iš gatvių ir pastatų bei pramoninių ir kitų nebuitinių nuotekų mišinys, kurį reikia tinkamai valyti, kad nekiltų grėsmė žmonių sveikatai ir aplinkai arba nebūtų daromas poveikis rekreaciniams vandenims.
Pagrindinis prioritetas turėtų būti komunalinių nuotekų sistemoje dirbančių darbuotojų darbo sąlygos ir sveikata bei sauga.
4.2.
Bendras tikslas iki 2040 m. ir tarpiniai tikslai nustato aiškią nuotekų valymo kryptį ateinantiems dviem dešimtmečiams.
Tačiau mažai suprantame, kokią riziką vandens organizmams kelia paviršiniuose vandenyse esančių cheminių medžiagų mišiniai.
Daugelis šių cheminių medžiagų gaunamos iš produktų, naudojamų mūsų namuose.
Be to, nuotekų surinkimo ir valymo įrenginių statyba, priežiūra ir eksploatavimas lemia dideles finansines ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo sąnaudas.
Pagrindinių Miesto nuotekų valymo ir Nuotekų dumblo direktyvų dalių peržiūros ir vertinimai suteikia galimybę modernizuoti ir pagerinti viso sektoriaus suderinamumą ir jais prisidedama prie Europos žaliojo kurso užmojų įgyvendinimo.
4.3.
Atsparumas antimikrobinėms medžiagoms kelia vis didesnį susirūpinimą visuomenei, o komunalinės nuotekos, neatsižvelgiant į tai, ar jos valomos, ar ne, yra jų plitimo centras (4).
Atsparumą antimikrobinėms medžiagoms lemia ne tik pernelyg didelis antibiotikų vartojimas, bet ir kitos antimikrobinės medžiagos, pvz., fungicidai, antivirusinės medžiagos, parazitocidai, taip pat kai kurie dezinfekantai ir antiseptikai, kurie visi naudojami miesto aplinkoje, ypač ligoninėse.
JT ataskaitoje įspėjama, kad jei nebus imtasi tokių veiksmų kaip perteklinio antimikrobinių medžiagų naudojimo pažabojimas, prognozuojama, kad iki 2050 m. nuo antibiotikams atsparios infekcijos kasmet mirs 10 mln. žmonių (5).
4.4.
Komunalinės paviršinės nuotekos yra vienas pagrindinių kelių, kuriuo į vandens ekosistemas patenka toksiškų, biologiškai neskaidžių ir naujų teršalų, įskaitant plastiko šiukšles, angliavandenilius, ploviklius, hormonus, tirpiklius, patogenus, pesticidus, sunkiuosius metalus ir dirbtines nanomedžiagas (6).
Nors komunalinės paviršinės nuotekos yra užterštos, jos dažnai, nevykdant reikiamos stebėsenos, tvarkomos kaip švarus lietaus vanduo ir nevalomos prieš jas išleidžiant į nuotekų priimtuvus.
Tai kelia didelį pavojų ekosistemoms; pavyzdžiui, dėl automobilių padangose esančios toksiškos medžiagos (6PPD-chinono) pastebėtas ūmus lašišų mirtingumas (7).
4.5.
Dėl kanalizacijos persipildymo į nuotekų priimtuvus patenka itin didelis kiekis mikroteršalų, atsparumo antimikrobinėms medžiagoms genų (8), mikroplastiko ir šiukšlių.
Tai kelia grėsmę ne tik aplinkai ir žmonių sveikatai, bet ir turizmo sektoriui, kuris yra priklausomas nuo švarių rekreacinių vandenų.
Lietaus vandens kiekį į kanalizaciją galima sumažinti pradedant taikyti mėlynuosius ir žaliuosius sprendimus, pagal kuriuos vanduo yra sulaikomas ir jam leidžiama susigerti į žemę, įskaitant žaliuosius stogus, vandeniui nepralaidžių paviršių pašalinimą ir lietaus sodus.
Šių sprendimų įgyvendinimas – tai ne tik ekonomiškai efektyvus būdas sulaikyti lietaus vandenį, jie taip pat suteikia daug papildomos naudos miesto kraštovaizdžiui, įskaitant potvynių rizikos mažinimą, šilumos salų mažinimą ir biologinės įvairovės bei gerovės mieste didinimą.
Norint pereiti prie veiksmingesnio nuotekų valymo ir žiedinės ekonomikos, reikia keisti ne tik reguliavimo ir institucinius metodus, bet ir tai, kaip mes, būdami piliečiais, vertiname mūsų individualią ir kolektyvinę atsakomybę už nuotekų tvarkymą.
4.6.
EESRK palaiko privalomų integruotų komunalinių nuotekų valymo planų, kuriais siekiama sumažinti kanalizacijos persipildymą ir taršą, atsirandančią dėl komunalinių paviršinių nuotekų, įgyvendinimą.
Tačiau, nors komunalinių nuotekų valdymo planai yra pagirtinas siekis, tai gali neduoti apčiuopiamų rezultatų, nes jų turinys ir tikslas (sumažinti centralizuotos kanalizacijos persipildymą iki 1 proc. apkrovos sausu metu) tėra orientaciniai.
Tinkamas lietaus vandens
(4) (5) (6) (7) (8)
UNEP, How drug-resistant pathogens in water could spark another pandemic (liet. „Kaip vaistams atsparūs patogenai vandenyje galėtų sukelti dar vieną pandemiją“).
UNEP, Environmental Dimensions of Antimicrobial Resistance (liet. „Atsparumo antimikrobinėms medžiagoms aplinkos aspektai“).
Lapointe ir kt, Sustainable strategies to treat urban runoff needed, Nature Sustainability 5, 2022, p. 366–369.
Tian ir kt., A ubiquitous tire rubber–derived chemical induces acute mortality in coho salmon, Science, t.
371, 2021, p. 185–189.
EAOAG, Monitoring antibiotic resistance in wastewater (liet. „Atsparumo antibiotikams nuotekose stebėsena“).