2023.4.27.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 146/57
4.
Részletes megjegyzések 4.1.
Mivel a javaslat szerint a nettó elsődleges kiadási tervek lennének a fő értékelési paraméterek, az EGSZB hangsúlyozza, hogy egyértelmű és átlátható szabályokra van szükség az elsődleges kiadások kiszámítására vonatkozóan.
A diszkrecionális bevételi intézkedéseket és a ciklikus munkanélküliségi kiadásokat ezért objektíven és egyértelműen meg kell határozni, és azokat valamennyi tagállamnak el kell fogadnia.
4.2.
Bár a konjunkturális munkanélküliséggel kapcsolatos kiadásoknak a kiadási tervekből való kizárása érthető lehet, ez nem akadályozhatja meg a tagállamokat abban, hogy a strukturális munkanélküliség csökkentése érdekében megtegyék a szükséges lépéseket a munkaerőpiac működésének javítása érdekében, mivel ezek a költségek – még ha nem zárják is ki őket – középtávon lényegesen javíthatják a növekedést és a foglalkoztatást, és ezzel az államadósság fenntarthatóságát is.
Ugyanakkor elő kell mozdítani a jó középtávú munkakörülményeket.
Fontos, hogy a szabályok egyértelműek és szilárdak legyenek, és biztosítsák, hogy a tagállamok semmiféle „kreatív könyvelést” ne alkalmazzanak.
4.3.
Az EGSZB üdvözli, hogy a közberuházások minőségének és mennyiségének javulását olyan tényezőként határozzák meg, amelyet figyelembe kell venni az adósság fenntarthatóságának elérése során.
Az EGSZB üdvözli továbbá, hogy a kiigazítási pálya legfeljebb három évvel meghosszabbítható lesz, feltéve, hogy a tagállamok a fenntartható növekedést és az adósság fenntarthatóságát támogató reformokkal és beruházásokkal támasztják alá terveiket.
4.4.
Az uniós éghajlat-politikai célkitűzések eléréséhez teljes mértékben át kell alakítani a tőkeállományt, és bővíteni kell a köz- és magánberuházásokat.
A múltban az EGSZB szorgalmazta a közberuházások aranyszabályának bevezetését a jelentős beruházási szakadék megszüntetése érdekében.
Ez az európai bizottsági javaslatban nem szerepel.
Az Európai Bizottság javaslata ugyanakkor fontos elemeket tartalmaz a közberuházások megerősítése céljából.
Nem igazán lehetséges azonban számszerűsíteni a létrejövő közberuházásokat, mivel sok múlik majd az Európai Bizottság és a tagállamok között a költségvetési-strukturális tervekről folytatott tárgyalásokon.
Az EGSZB ezért hangsúlyozza, hogy további kezdemé­ nyezésekre lehet szükség annak biztosítása érdekében, hogy elegendő magán- és állami tőkét mozgósítsanak a zöld átálláshoz és a társadalmi kohézióhoz.
4.5.
Az Európai Bizottság által javasolt kockázatalapú megközelítés miatt az adósságfenntarthatósági elemzés döntő fontosságú lesz a jövőbeli uniós gazdasági kormányzási keretben.
Az EGSZB rámutat arra, hogy az adósságfenntarthatósági elemzés részleteinek kalibrálása – beleértve azt is, hogy az éghajlattal kapcsolatos kockázatok szerepeljenek-e az elemzésben – messzemenően politikai jellegű kérdés, és azt alaposan meg kell vitatni az illetékes érdekelt felekkel.
Az adósságfenntarthatósági elemzés végleges paramétereit demokratikus és átlátható módon kell meghatározni.
A független költségvetési intézmények fontos szerepet játszhatnak az alapul szolgáló feltételezések megfelelőségének értékelésében azáltal, hogy részt vesznek a vitában és tájékoztatják a nemzeti parlamenteket.
4.6.
Az átláthatóság biztosítása és annak elősegítése érdekében, hogy a középtávú költségvetési-strukturális tervek végrehajtását hatékonyan nyomon lehessen követni, a tagállamoknak éves eredményjelentéseket kell benyújtaniuk, és részletesen ismertetniük kell a reformok és beruházások végrehajtásának állását.
Ezeket a jelentéseket, valamint az éves felügyelet keretében az Európai Bizottság és a Tanács által végzett értékeléseket nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.
4.7.
Az EGSZB úgy véli, hogy a gazdasági kormányzás reformjának következő lépései során meg kell határozni és számszerűsíteni kell a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárásban a folyamatokhoz kapcsolódó változókra előirányzott fokozott figyelmet, hogy az eljárás szimmetrikus, működőképes és átlátható legyen.
4.8.
Az EGSZB hangsúlyozza, hogy megfelelő eljárást kell létrehozni és kifejleszteni az egyensúlyhiányoknak a riasztási mechanizmus keretében készült jelentésben történő első átvilágítására, valamint annak megállapítására, hogy fennállnak-e egyensúlyhiányok a részletes vizsgálatokban.
Az ajánlásokat az európai növekedés mozgatórugói és azoknak a gazdasági fejlődésre gyakorolt hatása szempontjából kell értékelni.
Részletesen ki kell fejteni, hogy mit jelent az, hogy a felmerülő egyensúlyhiányok gyors feltárása és kezelése érdekében jövőorientáltabb felügyeletre van szükség.
4.9.
Az EGSZB hangsúlyozza, hogy fontos, hogy a szabályok szilárdak és a változó gazdasági feltételek mellett is működőképesek legyenek, illetve hogy a tagállamok részéről elkötelezettségre és felelősségvállalásra van szükség.
A beruházások és a termelékenységi szintek EU-szerte történő növelése érdekében a költségvetési keret reformját nem szabad késleltetni.