27.4.2023.
HR
Službeni list Europske unije
C 146/5
1.4.
Međutim, EGSO izražava veliku zabrinutost zbog ozbiljnih kratkoročnih i srednjoročnih negativnih učinaka energetske tranzicije na gospodarstvo, zapošljavanje i društvo, pogoršanih trenutačnom krizom izazvanom ratom u Ukrajini i gospodarskom situacijom (visoka inflacija).
Rast cijena energije utjecao je na najugroženija kućanstva, kao i na mnoga poduzeća u cijelom EU-u.
Zbog visokih računa za energiju troškovi poduzeća povećavaju se i utječu na razinu proizvodnje i zaposlenosti pa ona moraju provoditi planove restrukturiranja.
To dokazuje da su energetska politika i njezine promjene od velike važnosti za prilagodbu i ravnotežu sudionika na tržištu rada, kako zaposlenika tako i poslodavaca.
Stoga se energetsko tržište mora što prije stabilizirati i njime se u budućnosti treba upravljati s pomoću novih pravila koja trebaju obuhvaćati dvostruku zelenu i digitalnu tranziciju, otpornost i konkurentnost.
1.5.
Kako bi se otklonili ili ublažili negativni učinci energetske tranzicije u aktualnom kontekstu novih kriza, EGSO predlaže da države članice razmotre odgovarajuće načine za veću integraciju politika tržišta rada u regulatorni okvir i okolišne i energetske politike (poticaji za kvalitetno i održivo zapošljavanje kao dodana vrijednost energetske tranzicije, sredstva za raspodjelu troškova postupaka privremenog ili konačnog restrukturiranja, programi prekvalifikacije radnika radi povećanja njihove zapošljivosti u dekarboniziranom gospodarstvu itd.) i politike socijalne skrbi (osiguravanje univerzalnog pristupa energetskim uslugama, osiguravanje pristupa nadoknadi dohotka i primjerenom minimalnom dohotku itd.).
Integraciju u okviru nacionalnih mjera kojima se provodi Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava uvijek treba ostvarivati kroz socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje, ne dovodeći u pitanje autonomiju i raznolikost sustava radnih odnosa svake države članice.
1.6.
S obzirom na veliku složenost tih izazova EGSO predlaže da se u okviru obnovljene (ekonomske, socijalne i teritorijalne) kohezijske politike prednost da poveznicama između energetske tranzicije, tržišta rada i regionalnog razvoja.
Iako je odnos između energetske politike EU-a i tržišta rada u regionalnom kontekstu relevantan za sve regije EU-a, regije u kojima je potrebno osigurati pravednu tranziciju predstavljaju poseban slučaj jer imaju dugu povijest oslanjanja na konvencionalnu energiju koja utječe na povezane industrije.
U tu svrhu treba uzeti u obzir korisne pokazatelje, kao što je pokazatelj potencijala za zapošljavanje u kontekstu dekarbonizacije.
EGSO potvrđuje svoje uvjerenje da je za ostvarenje ciljeva klimatske politike i energetske tranzicije nužna učinkovitija primjena mehanizma za pravednu tranziciju, pri čemu treba voditi računa o tome da brzina bude kompatibilna sa stanjem u malim i velikim poduzećima.
Pod tim je uvjetima potrebno provesti nove dodatne mjere na regionalnoj razini kako bi se očuvao što veći broj radnih mjesta i osigurala visoka kvaliteta novih radnih mjesta, uvijek uz stvaran ili učinkovit socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje te sudjelovanje subjekata socijalne ekonomije.
Komisija treba promicati tu širu socijalnu dimenziju.
Sve mjere ili politike koje se razmatraju moraju uvijek biti oblikovane na način kojim se poštuju značajke nacionalnih sustava industrijskih odnosa te uloge, nadležnosti i autonomija socijalnih partnera.
1.7.
EGSO poziva Komisiju i Parlament, države članice i regije EU-a da na inovativniji i učinkovitiji način uključe socijalne partnere i druge organizacije civilnog društva u osmišljavanje i provedbu politika energetske tranzicije s visokom dodanom vrijednošću u području zapošljavanja i socijalne zaštite, kao i u njihovo praćenje i ocjenjivanje.
Budući da su studije slučaja provedene s tim u vezi jasno ukazale na teritorijalne neravnoteže u tom području, poziva Komisiju i države članice da održavanjem socijalnog dijaloga i uključivanjem socijalne ekonomije poduzmu mjere koje olakšavaju ravnomjerniji teritorijalni i socioekonomski razvoj.
Na primjer, mogu se promicati postupci savjetovanja i, prema potrebi, socijalni paktovi kako bi se osigurala gospodarski, radno i socijalno pravedna energetska tranzicija.
1.8.
EGSO priznaje da je u trenutačnoj geopolitičkoj krizi nužno osnažiti politike javnih i privatnih ulaganja, kao i politike socijalnih naknada, s obzirom na negativne učinke na konkurentnost velikih, malih i srednjih poduzeća u EU-u te na najranjivija kućanstva.
Među ostalim mehanizmima potiče se provedba plana REPowerEU u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost kako bi se stabilizirali tržišni uvjeti i zajamčila univerzalna opskrba europskih građana.
Tu hitnu potrebu treba zadovoljiti poduzimanjem dodatnih mjera gospodarskog i socijalnog ulaganja (npr. potporama za nadoknađivanje većih troškova poslovanja, zajamčenim resursima za sprečavanje energetskog siromaštva itd.), ali bez smanjivanja postavljenih ciljeva dekarbonizacije jer bi nova usporavanja njihovom ostvarivanju u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju imala više negativnih učinaka od ubrzanja.
1.9.
EGSO smatra da i velika poduzeća i MSP-ovi imaju važnu ulogu u postizanju cilja energetske tranzicije jer moraju ispuniti zahtjevne uvjete za promicanje održivog kvalitetnog zapošljavanja i socijalne zaštite i osigurati univerzalni pristup energetskim uslugama (npr. sprječavanjem energetskog siromaštva).
Međutim, kako bi se suzbile najveće poteškoće s kojima se susreću mala i srednja poduzeća, EGSO poziva na to da se programi za pristup tih poduzeća financiranju poboljšaju tako da se ubrzaju i pojednostave, uz pružanje usluga podrške i trajnog praćenja.