27.4.2023.
HR
Službeni list Europske unije
C 146/57
4.
Posebne napomene 4.1.
Budući da se predlaže da planovi neto primarnih rashoda postanu glavni parametar evaluacije, EGSO ističe potrebu za jasnim i transparentnim pravilima za izračun primarnih rashoda.
Diskrecijske mjere na prihodovnoj strani, kao i ciklički rashodi za nezaposlenost, stoga moraju biti objektivno i jasno definirane te dogovorene među svim državama članicama.
4.2.
Iako isključivanje cikličkih rashoda za nezaposlenost u planovima rashoda može biti razumljivo, to ne smije spriječiti države članice da odgovore na moguće potrebe za poboljšanjem funkcioniranja tržišta rada kako bi se smanjila strukturna nezaposlenost jer takvi troškovi, iako nisu isključeni, mogu znatno pridonijeti povećanju rasta i zaposlenosti u srednjoročnom razdoblju, čime se poboljšava održivost duga.
Ujedno je potrebno promicati dobre srednjoročne radne uvjete.
Važno je da pravila budu jasna i pouzdana te da se osigura da države članice ne provode nikakvu vrstu „kreativnog računovodstva”.
4.3.
EGSO pozdravlja činjenicu da su povećana kvaliteta i količina javnih ulaganja istaknuti kao čimbenik koji treba uzeti u obzir u procesu postizanja održivosti duga.
EGSO također pozdravlja produljenje kretanja prilagodbe, koje se može odobriti na najviše tri godine, pod uvjetom da države članice svoje planove podupru nizom reformi i ulaganja kojima se podupiru održivi rast i održivost duga.
4.4.
Kako bi se postigli klimatski ciljevi EU-a, potrebno je u potpunosti obnoviti dionički kapital te proširiti javna i privatna ulaganja.
EGSO je u prošlosti pozivao na uvođenje zlatnog pravila za javna ulaganja kako bi se osiguralo uklanjanje golemog investicijskog jaza.
To nije dio prijedloga Komisije.
Ipak, prijedlog Komisije sadržava važne elemente za jačanje javnih ulaganja.
Međutim, zapravo nije moguće kvantificirati javna ulaganja koja će se ostvariti jer će mnogo toga ovisiti o pregovorima između Komisije i država članica o fiskalno-strukturnim planovima.
Stoga EGSO naglašava da bi mogle biti potrebne daljnje inicijative kako bi se osigurala mobilizacija dostatnog privatnog i javnog kapitala za zelenu tranziciju i socijalnu koheziju.
4.5.
Zbog pristupa temeljenog na riziku koji je predložila Europska komisija analiza održivosti duga postat će ključna u budućem okviru gospodarskog upravljanja EU-a.
EGSO naglašava da je prilagodba pojedinosti analize održivosti duga, uključujući pitanje jesu li rizici povezani s klimom uključeni u analizu održivosti duga, izrazito političko pitanje o kojem bi trebalo temeljito raspraviti s nadležnim dionicima.
O konačnim parametrima analize održivosti duga mora se odlučivati na demokratski i transparentan način.
Neovisne fiskalne institucije mogle bi imati važnu ulogu u procjeni primjerenosti temeljnih pretpostavki sudjelovanjem u raspravi i pružanjem informacija nacionalnim parlamentima.
4.6.
Kako bi se osigurala transparentnost i olakšalo djelotvorno praćenje provedbe srednjoročnih fiskalno-strukturnih planova, države članice dužne su podnositi godišnja izvješća o napretku i detaljno opisivati stanje provedbe reformi i ulaganja.
Ta izvješća i evaluacije koje Komisija i Vijeće provode u kontekstu godišnjeg nadzora trebali bi biti javno dostupni.
4.7.
EGSO smatra da je tijekom sljedećih koraka reforme gospodarskog upravljanja potrebno precizirati i kvantificirati predviđenu povećanu pozornost varijabli povezanih s protokom u okviru postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže (MIP) kako bi ona postala simetrična, operativna i transparentna.
4.8.
EGSO naglašava važnost uspostave i razvoja odgovarajućeg postupka za prvi pregled neravnoteže u Izvješću o mehanizmu upozoravanja te utvrđivanja postoje li neravnoteže u detaljnim preispitivanjima.
Preporuke bi trebalo procijeniti s obzirom na europske pokretače rasta i njihov utjecaj na gospodarski razvoj.
Potrebno je detaljno navesti značenje potrebe za nadzorom usmjerenim na budućnost u cilju brzog otkrivanja i rješavanja novih neravnoteža.
4.9.
EGSO ističe važnost pouzdanih pravila koja mogu funkcionirati u promjenjivim gospodarskim uvjetima te potrebu da se države članice obvežu i preuzmu odgovornost.
Kako bi se povećala razina ulaganja i produktivnosti diljem EU-a, reforma fiskalnog okvira ne smije se odgađati.