C 146/38
HR
Službeni list Europske unije
27.4.2023.
4.
Posebne napomene 4.1.
Komunalne otpadne vode odraz su društva i naših obrazaca potrošnje i proizvodnje.
Sadržavaju složenu mješavinu ispusta iz kućanstava, otjecanja s ulica i iz zgrada te industrijske i druge otpadne vode koje nisu iz kućanstava, a koje treba pravilno pročistiti kako ne bi predstavljale prijetnju ljudskom zdravlju i okolišu ili utjecale na vode namijenjene rekreaciji.
Radni uvjeti te zdravlje i sigurnost radnika uključenih u sustav komunalnih otpadnih voda trebali bi biti glavni prioritet.
4.2.
Općim ciljem do 2040. i privremenim ciljevima utvrđuje se jasan put za pročišćavanje otpadnih voda za sljedeća dva desetljeća.
Međutim, naše poznavanje rizika koje za vodeni okoliš predstavljaju smjese kemikalija u površinskim vodama je ograničeno, a mnoge od tih kemikalija potječu iz proizvoda koje upotrebljavamo u našim domovima.
Nadalje, izgradnja, održavanje i rad postrojenja za prikupljanje i pročišćavanje otpadnih voda uzrokuju visoke financijske troškove i emisije stakleničkih plinova.
Preispitivanja i evaluacije ključnih dijelova Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda i Direktive o mulju iz otpadnih voda prilika su za modernizaciju i poboljšanje usklađenosti u cijelom sektoru te za pomoć u ostvarivanju ambicija europskog zelenog plana.
4.3.
Antimikrobna otpornost sve više zabrinjava društvo, a komunalne otpadne vode, bez obzira na to jesu li pročišćene ili ne, žarište su njezina širenja (4).
Antimikrobna otpornost potiče se ne samo prekomjernom uporabom antibiotika, nego i drugim antimikrobnim sredstvima, kao što su fungicidi, antivirusna sredstva, paraziticidi, pa i neki dezinficijensi i antiseptici, koji se svi koriste u urbanom okruženju, posebno u bolnicama.
Ako se ne poduzmu mjere, kao što je npr. smanjenje prekomjerne uporabe antimikrobnih sredstava, predviđa se da će do 2050. godišnje umirati 10 milijuna ljudi od infekcije otporne na antibiotike, upozorava se u izvješću UN-a (5).
4.4.
Otjecanje oborinskih voda u gradskim područjima glavni je put kojim toksične, nebiorazgradive i nove onečišćujuće tvari ulaze u vodene ekosustave, uključujući plastični otpad, ugljikovodike, deterdžente, hormone, otapala, patogene, pesticide, teške metale i sintetizirane nanomaterijale (6).
Unatoč onečišćenju, otjecanje oborinskih voda u gradskim područjima često se obrađuje kao čista kišnica zbog nedostatka praćenja i ne pročišćuje se prije ispuštanja u prihvatne vode.
To predstavlja velik rizik za ekosustave; na primjer, primijećena je akutna smrtnost kod lososa povezana s otrovnom tvari (6PPD-kinon) u automobilskim gumama (7).
4.5.
Prelijevanja kanalizacijskog sustava žarišta su mikroonečišćujućih tvari, antimikrobne otpornosti (8), mikroplastike i otpada koji završava u prihvatnim vodama.
Predstavljaju prijetnju okolišu i ljudskom zdravlju, ali i turističkom sektoru, koji ovisi o čistim vodama namijenjenima rekreaciji.
Opterećenje kanalizacije kišnicom može se smanjiti uvođenjem plavozelenih rješenja koja zadržavaju vodu i omogućuju joj da se infiltrira u tlo, uključujući zelene krovove, uklanjanje nepropusnih površina i kišne vrtove.
To su ne samo troškovno učinkoviti načini zadržavanja kišnice, nego i donose brojne dodatne koristi za urbani krajolik, uključujući smanjenje rizika od poplava i toplinskih otoka te povećanje bioraznolikosti i dobrobiti u gradu.
Za postizanje prelaska na učinkovitije pročišćavanje otpadnih voda i kružno gospodarstvo potrebne su promjene u regulatornim i institucijskim pristupima, ali i u načinu na koji mi kao građani shvaćamo našu individualnu i kolektivnu odgovornost za gospodarenje otpadnim vodama.
4.6.
EGSO podržava uvođenje obaveznih planova za cjelovito pročišćavanje komunalnih otpadnih voda s ciljem smanjenja prelijevanja kanalizacijskog sustava i onečišćenja iz otjecanja oborinskih voda u gradskim područjima.
No iako je namjera planova za upravljanje komunalnim otpadnim vodama dobra, postoji opasnost da postanu samo prazne ljušture jer su sadržaj i cilj (smanjenje prelijevanja mješovitog kanalizacijskog sustava na 1 % protoka po suhom vremenu) samo
(4) (5) (6) (7) (8)
UNEP, How drug-resistant pathogens in water could spark another pandemic (Patogeni otporni na lijekove u vodi mogli bi prouzročiti novu pandemiju).
UNEP, Environmental Dimensions of Antimicrobial Resistance (Okolišne dimenzije antimikrobne otpornosti).
Lapointe et al., Sustainable strategies to treat urban runoff needed (Potrebne održive strategije za postupanje s površinskim otjecanjem voda u gradskim područjima), Nature Sustainability 5, 2022., str. 366–369.
Tian et al., A ubiquitous tire rubber–derived chemical induces acute mortality in coho salmon (Sveprisutna kemikalija dobivena iz gume za automobilsku gumu izaziva akutnu smrtnost kod lososa), Science, sv. 371., 2021., str. 185. – 189.
EAWAG, Monitoring antibiotic resistance in wastewater (Praćenje otpornosti na antibiotike u otpadnim vodama).