27.4.2023
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 146/57
4.
Erityistä 4.1 Koska nettoperusmenosuunnitelmia ehdotetaan tärkeimmäksi arviointiperusteeksi, ETSK vaatii selkeitä ja läpinäkyviä sääntöjä perusmenojen laskemista varten.
Päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet sekä suhdanteesta johtuvat työttömyysmenot on siksi määriteltävä objektiivisesti ja selkeästi ja sovittava kaikkien jäsenvaltioiden kesken.
4.2 Suhdanteesta johtuvien työttömyysmenojen jättäminen menosuunnitelmien ulkopuolelle on ehkä ymmärrettävää, mutta se ei saa estää jäsenvaltioita puuttumasta tarpeisiin parantaa työmarkkinoiden toimintaa ja vähentää sitä kautta rakenteellista työttömyyttä, sillä tällaiset kustannukset, vaikka ne sisältyvätkin menosuunnitelmiin, saattavat edistää kasvua ja työllisyyttä merkittävästi keskipitkällä aikavälillä ja siten parantaa velkakestävyyttä.
Myös hyviä työehtoja ja -oloja on syytä edistää keskipitkällä aikavälillä.
On tärkeää, että säännöt ovat selkeät ja tinkimättömät, jotta jäsenvaltiot eivät voi harjoittaa ns. luovaa kirjanpitoa.
4.3 ETSK on tyytyväinen siihen, että julkisten investointien parempi laatu ja suurempi määrä nähdään yhtenä tarkasteltavana tekijänä velkakestävyyteen pyrittäessä.
ETSK suhtautuu myönteisesti myös sopeutuskauden jatkamiseen enintään kolmella vuodella edellyttäen, että jäsenvaltion suunnitelman tukena on uudistusten ja investointien kokonaisuus, jolla kestävää kasvua ja velkakestävyyttä tuetaan.
4.4 EU:n ilmastotavoitteiden saavuttaminen edellyttää pääomatarpeiden pohtimista kokonaan uudelleen ja julkisten ja yksityisten investointien lisäämistä.
ETSK on aiemmin kehottanut ottamaan käyttöön julkisia investointeja koskevan kultaisen säännön ja varmistamaan, että valtava investointivaje kurotaan umpeen.
Tätä ei sisälly komission ehdotukseen.
Komission ehdotukseen sisältyy sen sijaan tärkeitä osatekijöitä julkisten investointien vahvistamiseksi.
Tulevien julkisten investointien tarkka määrällinen arviointi ei kuitenkaan ole mahdollista, sillä moni asia riippuu finanssi- ja rakennepoliittisia suunnitelmia koskevista neuvotteluista komission ja jäsenvaltioiden välillä.
Tästä syystä ETSK korostaa, että täydentäviä aloitteita saatetaan tarvita riittävän yksityisen ja julkisen pääoman saamiseksi käyttöön vihreää siirtymää ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta varten.
4.5 Velkakestävyyden analysointi saa Euroopan komission ehdottaman riskiperusteisen lähestymistavan vuoksi ratkaisevan aseman tulevassa EU:n talouden ohjausjärjestelmässä.
ETSK korostaa, että velkakestävyysanalyysin yksityis­ kohtien kalibrointi sekä esimerkiksi päätös siitä, sisällytetäänkö velkakestävyysanalyysiin ilmastoon liittyvät riskit, on erittäin poliittinen kysymys, josta olisi keskusteltava läpikotaisin asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa.
Velkakestävyys­ analyysin lopullisista muuttujista on päätettävä demokraattisesti ja avoimesti.
Riippumattomilla finanssipoliittisilla instituutioilla voisi olla taustaolettamusten asianmukaisuuden arvioinnissa tärkeä rooli, joka ilmenisi keskusteluun osallistumisena ja tiedon jakamisena kansallisille parlamenteille.
4.6 Läpinäkyvyyden varmistamiseksi ja keskipitkän aikavälin finanssi- ja rakennepoliittisten suunnitelmien toteuttamis­ en tuloksellisen seurannan helpottamiseksi jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuotuiset tilannekatsaukset ja kuvattava uudistusten ja investointien täytäntöönpanon tilanne.
Nämä katsaukset ja komission ja neuvoston vuotuisen valvonnan yhteydessä tekemät arvioinnit olisi asetettava julkisesti saataville.
4.7 Makrotalouden epätasapainoa koskevassa menettelyssä on tarkoitus kiinnittää enemmän huomiota virtoihin liittyviin muuttujiin.
ETSK katsoo, että tätä aikomusta on tarkennettava ja se on ilmaistava määrällisesti talouden ohjausjärjestelmän uudistuksen seuraavissa vaiheissa, jotta siitä voidaan tehdä symmetristä, operatiivista ja läpinäkyvää.
4.8 ETSK pitää tärkeänä, että luodaan ja kehitetään asianmukainen prosessi epätasapainon havaitsemiseen ensimmäisessä tarkastelussa, joka sisältyy varoitusmekanismia koskevaan kertomukseen, ja epätasapainojen olemassaolon määrittämiseen perusteellisissa tarkasteluissa.
Suosituksia olisi arvioitava ottaen huomioon Euroopan kasvutekijät ja niiden vaikutus talouskehitykseen.
Olisi täsmennettävä tarkemmin, mitä tarkoitetaan tarpeella harjoittaa ennakoivampaa valvontaa syntymässä olevien epätasapainojen havaitsemiseksi ja niihin puuttumiseksi.
4.9 ETSK pitää tärkeänä vankkoja sääntöjä, jotka toimivat myös taloudellisten olosuhteiden muuttuessa, sekä jäsenvaltioiden sitoutumista ja vastuunottoa.
Finanssipoliittisen kehyksen uudistusta ei saa viivyttää, jotta investointeja voidaan lisätä ja tuottavuustasoja nostaa kaikkialla EU:ssa.