FI
C 146/38
Euroopan unionin virallinen lehti
27.4.2023
4.
Erityistä 4.1 Yhdyskuntajätevesi kuvastaa yhteiskuntaa ja sen kulutustottumuksia ja tuotantomalleja.
Se koostuu talousjätevesien, kaduilta ja rakennuksista peräisin olevien hulevesien sekä teollisten ja muiden kuin talousjätevesien monimutkaisesta yhdistelmästä, ja sitä on käsiteltävä asianmukaisesti, jotta se ei vaaranna ihmisten terveyttä ja ympäristöä tai heikennä virkistyskäytössä olevien vesistöjen tilaa.
Yhdyskuntajätevesijärjestelmässä toimivien työntekijöiden työolot ja -ehdot sekä työterveys ja -turvallisuus olisi asetettava keskeiseksi painopisteeksi.
4.2 Vuoden 2040 kokonaistavoitteella välitavoitteineen vahvistetaan selkeä suunnitelma jäteveden käsittelyä varten seuraavien kahden vuosikymmenen ajaksi.
Ymmärrys pintavesissä olevien kemikaaliseosten vesieliöille aiheuttamista riskeistä on kuitenkin rajallinen, ja monet näistä kemikaaleista ovat peräisin tuotteista, joita käytetään kotitalouksissa.
Lisäksi jäteveden keräys- ja käsittelyjärjestelmien rakentaminen, ylläpito ja käyttö aiheuttavat suuria taloudellisia kustannuksia ja kasvihuonekaasupäästöjä.
Yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin ja puhdistamolietedirektii­ vin keskeisten osien tarkistukset ja arvioinnit tarjoavat tilaisuuden nykyaikaistamiseen ja johdonmukaisuuden parantamiseen koko alalla sekä edistävät Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamista.
4.3 Mikrobilääkeresistenssi on kasvava yhteiskunnallinen ongelma, ja yhdyskuntajätevesi edistää sen leviämistä riippumatta siitä, onko jätevesi käsiteltyä vai ei (4).
Mikrobilääkeresistenssiä lisäävät antibioottien liiallisen käytön ohella myös muut mikrobilääkeaineet, kuten sienitautien torjunta-aineet, viruslääkkeet, loismyrkyt sekä eräät desinfiointiaineet ja antiseptiset aineet.
Näitä kaikkia käytetään kaupunkiympäristössä ja erityisesti sairaaloissa.
YK varoittaa raportissaan, että ilman vastatoimia, kuten mikrobilääkeaineiden liiallisen käytön hillitsemistä, 10 miljoonan ihmisen ennustetaan kuolevan vuosittain antibioottiresistenttiin infektioon vuoteen 2050 mennessä (5).
4.4 Myrkyllisiä, luonnossa hajoamattomia ja uusia vierasaineita, joita ovat muun muassa muovijätteet, hiilivedyt, pesuaineet, hormonit, liuottimet, patogeenit, torjunta-aineet, raskasmetallit ja valmistetut nanomateriaalit, kulkeutuu vesiekosysteemeihin erityisesti hulevesien mukana (6).
Saastumisesta huolimatta hulevesiä pidetään usein seurannan puutteen vuoksi puhtaana sadevetenä, eikä niitä käsitellä ennen niiden johtamista vastaanottaviin vesistöihin.
Tämä on suuri riski ekosysteemeille; esimerkiksi autonrenkaista löytyvän myrkyllisen aineen (6PPD-kinoni) ja lohien akuutin kuolleisuuden välillä on havaittu yhteys (7).
4.5 Viemärien ylivuodoista kulkeutuu vastaanottaviin vesistöihin huomattava määrä mikroepäpuhtauksia, mikro­ bilääkeresistenssiä aiheuttavia aineita (8), mikromuovia ja roskia.
Ne uhkaavat ympäristöä ja ihmisten terveyttä, mutta myös matkailualaa, joka on riippuvainen puhtaista virkistyskäyttöön tarkoitetuista vesistöistä.
Sadevesien viemäreille aiheuttamaa kuormitusta voidaan vähentää ottamalla käyttöön sinivihreitä ratkaisuja, jotka viivyttävät vettä ja imeyttävät sitä maaperään, esimerkkeinä viherkatot, läpäisemättömien pintojen poistaminen ja sadepuutarhat.
Ne ovat kustannustehok­ kaita tapoja viivyttää sadeveden valumista, ja niistä saadaan kaupunkiympäristössä myös monia lisähyötyjä, kuten tulvariskin pienentyminen, lämpösaarekkeiden vähentyminen sekä biologisen monimuotoisuuden ja hyvinvoinnin lisääntyminen kaupunkialueella.
Onnistunut siirtyminen tehokkaampaan jäteveden käsittelyyn ja kiertotalouteen edellyttää sääntelyn ja institutionaalisten toimintamallien muutosten lisäksi sitä, että kansalaiset tiedostavat yksilöllisen ja kollektiivisen vastuunsa jätevesihuollosta.
4.6 ETSK kannattaa yhdyskuntajätevesien pakollisten kokonaisvaltaisten käsittelysuunnitelmien käyttöönottoa, jotta voidaan vähentää viemärien ylivuotoja ja hulevesien aiheuttamaa pilaantumista.
Vaikka yhdyskuntajätevesien hallinta­ suunnitelmien tarkoitus on hyvä, ne ovat vaarassa muuttua merkityksettömiksi, koska sisältö ja tavoite (sekaviemärien ylivuotojen vähentäminen yhteen prosenttiin kuivan ajan jätevesivirtaamasta) ovat vain ohjeellisia.
Sadeveden asianmukainen hallinta on olennaista, jotta voidaan paitsi ehkäistä vastaanottavien vesistöjen pilaantumista myös
(4) (5) (6) (7) (8)
UNEP, How drug-resistant pathogens in water could spark another pandemic.
UNEP, Environmental Dimensions of Antimicrobial Resistance.
Lapointe et al., Sustainable strategies to treat urban runoff needed, Nature Sustainability 5, 2022, s. 366–369.
Tian et al., A ubiquitous tire rubber–derived chemical induces acute mortality in coho salmon, Science, Vol.
371, 2021, s. 185–189.
EAWAG, Monitoring antibiotic resistance in wastewater.