27.4.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 146/5
1.4.
Komitee on siiski väga mures äärmiselt kahjuliku majandusliku, tööalase ja sotsiaalse mõju pärast, mida avaldab energiasüsteemi ümberkujundamine lühikeses ja keskpikas perspektiivis ning mida süvendavad praegune Ukraina sõjast tingitud kriis ja majanduslik olukord (kõrge inflatsioon).
Energiahindade tõus on mõjutanud kõige vähem kaitstud leibkondi ja paljusid ettevõtjaid kogu ELis.
Suured energiaarved suurendavad ettevõtjate kulusid ning mõjutavad nende tootmis- ja tööhõivetaset, mille tõttu on nad sunnitud koostama finantsseisundi taastamise kavasid.
See näitab, et energiapoliitika ja selles tehtavad muudatused on olulised kohandamise ning tööturu osaliste – töötajate ja tööandjate – vahelise tasukaalu jaoks.
Seetõttu on vaja energiaturg kiiresti stabiliseerida ja seda tulevikus hallata uute eeskirjade abil, milles tuleks arvesse võtta rohe- ja digipööret, vastupidavust ja konkurentsivõimet.
1.5.
Selleks, et parandada või leevendada kõnealuseid energiasüsteemi ümberkujundamise negatiivseid mõjusid praegustes uutes hädaolukordades, teeb komitee ettepaneku, et liikmesriigid kaaluksid sobivaid võimalusi integreerida tööturupoliitika (stiimulid kestlike kvaliteetsete töökohtade kui energiasüsteemi ümberkujundamise lisaväärtuse loomiseks; vahendid ajutiste või alaliste ümberkorraldusprotsesside kulude jagamiseks; kutsealase ümberõppe programmid, et parandada tööalast konkurentsivõimet vähese CO2 heitega majanduses jne) ning heaolupoliitika (energiateenustele üldise juurdepääsu tagamine, asendussissetulekule ja piisavale miinimumsissetulekule juurdepääsu võimaldamine jne) paremini õigusraamistikesse ning keskkonna- ja energiapoliitikasse.
Integreerimine Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava ellu viivate riiklike meetmete raames peaks alati toimuma sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimiste kaudu, ilma et see piiraks iga liikmesriigi erinevate töösuhete süsteemide autonoomiat ja mitmekesisust.
1.6.
Arvestades nende probleemide keerukust, teeb komitee ettepaneku seada uuendatud ühtekuuluvuspoliitika raames (majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne) esikohale energiasüsteemi ümberkujundamise, tööturgude ja piirkondliku arengu küsimuste vahelised seosed.
Kuigi ELi energiapoliitika ja tööturu seos piirkondlikus kontekstis on oluline kõigi ELi piirkondade jaoks, võib erijuhtumi leida õiglase ülemineku piirkondadest, millel on traditsiooniliselt tugev energeetikataust, mis mõjutab seotud tööstusharusid.
Selleks tuleks arvesse võtta kasulikke näitajaid, näiteks dekarboniseerimisest tulenevat tööhõivepotentsiaali (inglise keeles decarbonisation employment potential).
Komitee kinnitab taas oma veendumust, et kliimapoliitika ja energiasüsteemi ümberkujundamise eesmärkide tõeliseks saavutamiseks on vaja tõhusamalt kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, võttes arvesse tempot, mis on kooskõlas väikeste ja suurettevõtjate olukorraga.
Neis tingimustes on vaja võtta uusi täiendavaid meetmeid piirkondlikul tasandil, et säilitada võimalikult palju töökohti ja tagada, et uued töökohad on kvaliteetsed, kaasates alati tegelikult ja/või tõhusalt sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi ning sotsiaalmajanduse üksusi.
Komisjon peaks edendama seda suuremat sotsiaalset mõõdet.
Kõik kaalutavad meetmed või poliitikad peavad alati olema sõnastatud viisil, mis austab riiklike töösuhete süsteemide omadusi ning sotsiaalpartnerite rolli, pädevust ja autonoomiat.
1.7.
Komitee kutsub komisjoni ja Euroopa Parlamenti, liikmesriike ja ELi piirkondi üles kaasama senisest uuenduslikumal ja tõhusamal viisil sotsiaalpartnereid ja teisi kodanikuühiskonna organisatsioone tööhõive ja sotsiaalkaitse seisukohast suurt lisaväärtust pakkuvate energiasüsteemi ümberkujundamise poliitikameetmete kujundamisse ja rakendamisse, järelevalvesse nende üle ja nende hindamisse.
Selle valdkonna territoriaalne tasakaalustamatus on esile tõstetud asjakohastes juhtumiuuringutes ning seetõttu kutsutakse komisjoni ja liikmesriike üles võtma sotsiaaldialoogi ja sotsiaalmajanduse kaasamise abil meetmeid tasakaalustatuma territoriaalse ja sotsiaalmajandusliku arengu soodustamiseks.
Näiteks saab edendada konsultatsiooniprotsesse ja vajaduse korral sotsiaalseid kokkuleppeid, et tagada majanduslikult, tööalaselt ja sotsiaalselt õiglane energiasüsteemi ümberkujundamine.
1.8.
Komitee nõustub vajadusega tugevdada praeguses geopoliitilises kriisis nii avaliku kui ka erasektori investeerimispoliitikat ning sotsiaaltoetuste poliitikat, võttes arvesse negatiivset mõju suurte ELi ettevõtjate ja VKEde konkurentsivõimele ning kõige vähem kaitstud leibkondadele.
Muude mehhanismide hulgas julgustatakse taaste- ja vastupidavusrahastu raames kava „REPowerEU“ kasutamist, et stabiliseerida turutingimusi ja tagada Euroopa kodanike üldine varustamine.
Seda vajadust ja kiireloomulisust tuleks käsitleda rohkemate majanduslike ja sotsiaalsete investeerimismeetmetega (nt toetused suuremate ettevõtluskulude hüvitamiseks, ressursside tagamine energiaostuvõimetuse vältimiseks jne), vältides samas mõju CO2 heite vähendamise eesmärkidele, sest nende saavutamise edasisel aeglustamisel oleks keskpikas ja pikas perspektiivis suurem negatiivne mõju kui nende saavutamise kiirendamisel.
1.9.
Komitee leiab, et nii suurtel ettevõtjatel kui ka VKEdel on oluline roll energiasüsteemi ümberkujundamise eesmärgi saavutamisel, seades rangeid tingimusi kestlike kvaliteetsete töökohtade ja sotsiaalkaitse edendamiseks ning energiateenuste üldise kättesaadavuse tagamiseks (nt energiaostuvõimetuse ennetamise kaudu).
Selleks et tulla toime VKEde suurimate raskustega, palub komitee parandada, kiirendada ja lihtsustada VKEde juurdepääsu rahastamisele, pakkudes pidevat tuge ja juhendamist.