27.4.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 146/27
— Komitee kahtleb ka selles, kas IBANi kontroll on täiesti valikuline teenus, mille kasutamise peab tarbija otsustama kas iga tehingu puhul eraldi või siis kõigi tehingute osas.
Mõnes olukorras (nt mobiilimakse) võib selle haldamine olla väga keerukas ja halvendada ka teenuse mugavust maksjale – ta oleks sunnitud tegema otsuse iga kord, kui krediidikorralduse algatab, ja tarbetult klõpsama rohkem kui vaja.
— Komitee soovib, et IBANi kontroll ei piirduks ainult välkmaksetega, vaid laieneks ka klassikalistele kreeditkorraldustele, kuni makseteenuse pakkujad neid võimaldavad.
— E-raha asutused ja makseasutused on praegu selle määruse kohaldamisalast välja jäetud.
See erand tuleks tühistada, kui nendele asutustele antakse juurdepääs arveldussüsteemidele pärast arvelduse lõplikkuse direktiivi muutmist.
Määrus peaks hõlmama pangandusväliseid makseteenuse pakkujaid, kui nende pakutavate makseteenuste hulgas on ka maksekonto haldamine ja kreeditkorralduste sooritamine.
Seni on vaja selgitada, kuidas kohaldatakse IBANi kontrollimist ja vastutust käsitlevaid eeskirju, kui välkmaksete algatamiseks kasutatakse neid kolmandaid pooli.
4.2.
Komitee on arvamusel, et välkmaksete edukuse tagamiseks ELis on väga oluline teenuse kättesaadavus Euroopa tarbijatele ja ettevõtjatele.
Seega, mida enam hakkavad makseteenuse pakkujad välkmakseid võimaldama, seda edukamaks välkmaksed ELis muutuvad.
Niisiis toetab komitee ideed lubada e-raha asutustel ja makseasutustel osaleda maksesüsteemides otseosalejana ning näeb ka võimalust laiendada komisjoni ettepanekut välkmaksete kohta ELi seitsmele euroalasse mittekuuluvale liikmesriigile, mis on Euroopa ühtse turu osa.
4.3.
Komitee on seisukohal, et lisaks kavandatud määrusele peaks Euroopa Komisjon:
— võimaldama klientidel saada kohene elektrooniline teavitus, kui tuvastatakse mittevastavus maksja esitatud makse saaja nime ja rahvusvahelise pangakonto IBANi või mis tahes muu kasutatud tunnuse vahel.
See teenus peab olema kohustuslik ja ilma eritasuta;
— tagama, et kui vastuvõttev pank tuvastab IBANi kontrolli käigus mittevastavuse, siis teavitab ta olukorrast saatvat panka.
Seega teavitab saatev pank tarbijat sellest mittevastavusest ja maksetehing peatatakse;
— tagama, et kui tuvastatakse mittevastavus ja tarbija otsustab välkmakse siiski kinnitada, on tarbijale täiesti selge, et kui ta pole õiget makse saaja nime märkinud, ei ole saatev pank enam vastutav, kui makse saaja pole õige;
— pakkuma välja sihipärased meetmed pettusevastase võitluse tõhustamiseks, sest IBAN mõjutab ainult lubatud tõukemakseid.
Seda saab teha kooskõlas Euroopa Maksenõukogu – kes on ühtlasi SEPA välkkreeditkorraldusskeemi haldaja – pankadevahelise „küsin raha“ (request-to-pay) makselahenduse süsteemi väljatöötamisega.
5.
Sanktsioonid 5.1.
Makseteenuse pakkujad lükkavad karistuste kohaldamise kontrolliga seotud probleemide tõttu põhjendamatult tagasi väga suure osa eurodes tehtavatest piiriülestest maksetest.
Sanktsioonide jõustumise eest vastutavad ametiasutused annavad makseteenuse pakkujatele teavet äriühingute kohta, kelle suhtes kohaldatakse kontrolli või omandiõiguse alusel sanktsioone.
Kahjuks on tavaline, et eri riikide ametiasutused tõlgendavad omandiõiguse muutuse kriteeriumi või põhjuseid erinevalt ja väljendavad erinevaid arvamusi sanktsioonide kohaldamise kohta selliste ettevõtjate suhtes.
Selle tulemusena võidakse äriühingut karistada ühes riigis, kuid mitte teises.
Seepärast on oluline
a) lisada määrusesse sätted, mis tagavad ELi õiguse ühtse kohaldamise, ja selgitada
— kuidas mitmes riigis tegutsevad makseteenuse pakkujad peaksid selliseid olukordi hindama ja milliseid samme peaksid nad võtma;
— kuidas sellist teavet ELis jagatakse;
— kuidas sellistel juhtudel käsitletakse kahjude hüvitamise küsimust;