C 146/18
ET
Euroopa Liidu Teataja
27.4.2023
2.2.
Oskuste, kvalifikatsioonide ja tööhõivega seotud küsimusi, töö olemuse muutumist ja kaasava tööturu arengut on käsitletud arvukates komitee arvamustes, (5) mis on praegugi asjakohased.
Siinse arvamuse eesmärk on analüüsida, milliseid oskusi on vaja tööturu tulevaseks ümberkujundamiseks, kuidas säilitada tööalast konkurentsivõimet ja aidata suurendada tootlikkust ning analüüsida tulemuslikke strateegiaid tööjõu paremaks arendamiseks ja tööjõupuudusega tegelemiseks, sealhulgas VKEde jaoks.
2.3.
Oskuste arendamise strateegiad peavad moodustama riiklike kasvustrateegiate ja kavade osa, toimides koos rakendusuuringute ja majandusarenguga.
Liikmesriigid peaksid edendama suure lisaväärtusega sektorite arendamist, aitama töötajatel ja ettevõtjatel muutustega toime tulla ja pidada sammu tehnoloogia-, digi- ja rohesektori innovatsiooniga.
See nõuab täiendavaid investeeringuid ressurssidesse ja planeerimisse, täpsemalt haridus- ja koolitussüsteemi, mis suudab toime tulla uute raskustega ja kõrvaldada oskuste mittevastavuse tööturu nõudlusele.
2.4.
Komitee leiab, et jätkusuutliku tööalase konkurentsivõime säilitamine on mitmetahuline küsimus, kus peamised probleemid on seotud töö, töökohtade ja elukutsete olemuse muutumisega, vajadusega tegelikult rakendada õigust elukestvale õppele ja arengule, samuti digiülemineku, inimpotentsiaali ja tööviljakuse kasvava rolliga, töökorralduse muutumise ja demograafiliste muutustega ning vajadusega tagada uued, paindliku tööajaga töö- ja eraelu mudelid ning edendada aktiivsena vananemise poliitikat (6).
Vaja on toetavat keskkonda, et inimesed mõistaksid ja teadvustaksid koolituse tähtsust oma tööelus ning oleksid võimelised ja motiveeritud kasutama kõiki elukestva õppe võimalusi, olenemata oma eluetapist.
Sellega seoses on tööhõive säilitamise suutlikkus otseselt seotud suhtumisega uutesse oskustesse ja suutlikkusega neid omandada kooskõlas tööturu dünaamikaga.
2.5.
Sotsiaalpartneritel on oluline roll tööalase konkurentsivõime vallas oskuste arendamisel ja säilitamisel.
Neil on parimad võimalused toetada töötajate ametialase karjääriga seotud püüdluste ja ettevõtetes vajaminevate oskuste lähendamist.
Eelkõige just edukate ja tõhusate kollektiivläbirääkimiste raamistikus on neil oluline roll oskuste tunnustamise protsessis.
Komitee on seisukohal, et tööturu üldiste tulemuste parandamiseks tuleb tugevdada haridussüsteemide, kutsehariduse ja -õppe süsteemide ning tööturuasutuste koordineerimist innovatsiooni-, tööstus-, kaubandus- ja tehnoloogiapoliitika ning makromajanduspoliitikaga.
See võib olla eriti tõhus kohalikul tasandil.
2.6.
Töö muutuv olemus tingib ka uute ja paindlike töösuhtevormide ning mittestandardsete tööhõivemudelite väljatöötamise, mis muudavad Euroopa tööturu struktuuri.
Uued, nõuetekohaselt kaitstud töövormid võivad pakkuda inimestele uusi võimalusi ettevõtlusega tegelemiseks, sissetuleku mitmekesistamiseks ning selliste elukutsete ja tegevusaladega alustamiseks, mis ei olnud neile varem kättesaadavad.
Teisest küljest peaksid uued töövormid tagama juurdepääsu sotsiaalkaitsele, kuna see on otseselt seotud sotsiaalkaitsesüsteemide rahalise jätkusuutlikkusega.
Tööalase
(5)
(6)
Tööturu vaatlusrühma uuring „The work of the future, ensuring lifelong learning and training of employees“ (2022), „Töö tulevik – asjakohaste teadmiste ja oskuste omandamine, et vastata tulevaste töökohtade vajadustele“ (2017), „Elukestva õppe jätkusuutlik rahastamine ja oskuste arendamine oskustööjõu nappuse tingimustes“ (2019), „Muutuv töömaailm ning pikaealisus ja vananev elanikkond – eeltingimused vananevate töötajate aktiivseks jäämiseks uues töömaailmas“ (2019), „Digiteerimine, tehisintellekt ja võrdsed võimalused – kuidas tugevdada ELi tulevaste oskuste ja hariduse üleilmses võidujooksus, tagades samal ajal sotsiaalse kaasatuse“ (2019), „Kutseõpe: oskuste ja tööturu vajaduste prognoosimise ja ühitamise süsteemide tõhusus ning sotsiaalpartnerite ja eri sidusrühmade roll“ (2020), „Ettepanek: nõukogu soovitus jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastu­ panuvõimet toetava kutsehariduse ja -õppe kohta“ (2020), „Kuidas edendada elukestva õppe perspektiivist haridusel ja koolitusel põhinevaid oskusi, mida Euroopa vajab õiglasema, ühtsema, jätkusuutlikuma, digitaalsema ja vastupanuvõimelisema ühiskonna loomiseks“ (2020), „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“ (2020), „Tööstusökosüsteemid, strateegiline autonoomia ja heaolu“ (2021), „Põimõpe“ (2021), „Kõrghariduse pakett“ (2022) jne.
https://www.eurofound.europa.eu/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary/active-ageing http://erc-online.eu/wp-content/uploads/2017/03/With-signatures_Framework-agreement-on-active-ageing.pdf