27.4.2023
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 146/5
1.4 EHSV je však velmi znepokojen závažnými negativními krátkodobými a střednědobými dopady transformace energetiky na hospodářství, zaměstnanost a společnost, umocněnými současnou geopolitickou krizí v podobě války na Ukrajině a ekonomickou situací (vysokou inflací).
Nárůst cen energií postihl nejzranitelnější domácnosti i mnoho podniků v celé EU.
Vysoké účty za energie zvyšují náklady podniků a mají dopad na úroveň jejich výroby a zaměstnanosti, přičemž jsou tyto podniky nuceny plánovat restrukturalizaci.
To dokazuje, že energetická politika a její proměny mají zásadní vliv na přizpůsobení a rovnováhu klíčových aktérů trhu práce – zaměstnance i zaměstnavatele.
Je proto třeba energetický trh velice brzy stabilizovat a jeho budoucnost řídit pomocí nových pravidel, jež by měla propojit souběžnou ekologickou a digitální transformaci, odolnost a konkurenceschopnost.
1.5 Za účelem nápravy nebo zmírnění těchto negativních dopadů transformace energetiky v současném kontextu nových událostí EHSV navrhuje, aby členské státy uvážily vhodné způsoby, jak do regulačních rámců a politik v oblasti životního prostředí a energetiky lépe začlenit politiky v oblasti trhu práce (udržitelné pobídky pro kvalitní zaměstnanost jako přidaná hodnota transformace energetiky; finanční prostředky na sdílení nákladů na restrukturalizační procesy, ať už dočasné nebo trvalé; odborné rekvalifikační programy pro zlepšení zaměstnatelnosti v dekarbonizovaném hospodářství atd.), jakož i politiky sociálního zabezpečení (záruky všeobecného přístupu k energetickým službám, zajištění přístupu k náhradnímu příjmu a přiměřenému minimálnímu příjmu atd.).
Toto začlenění v rámci vnitrostátních opatření k provedení akčního plánu pro evropský pilíř sociálních práv by mělo být vždy prováděno prostřednictvím sociálního dialogu a kolektivního vyjednávání, aniž by byla dotčena nezávislost a rozmanitost různých systémů pracovněprávních vztahů jednotlivých států.
1.6 Vzhledem k větší složitosti těchto výzev EHSV navrhuje, aby byly v rámci obnovené politiky soudržnosti (hospodářské, sociální a územní) upřednostněny vzájemné vazby mezi otázkami transformace energetiky, trhů práce a regionálního rozvoje.
Jakkoli vztah mezi energetickou politikou EU a trhem práce v regionálním kontextu platí pro všechny regiony v EU, za zvláštní případ lze považovat regiony zapojené do spravedlivé transformace, jež vykazují výrazný podíl konvenční energetiky s dopadem na návazná průmyslová odvětví.
Za tímto účelem by měly být zohledněny užitečné ukazatele, jako je ukazatel potenciálu dekarbonizace z hlediska zaměstnanosti (DEP).
EHSV znovu potvrzuje své přesvědčení, že má-li být účinně dosaženo cílů politiky v oblasti klimatu a cílů transformace energetiky, je třeba účinněji používat mechanismus pro spravedlivou transformaci a zohlednit při tom tempo slučitelné se situací malých i velkých podniků.
Za těchto podmínek je nutno vypracovat další doplňková opatření na regionální úrovni, aby bylo zachováno co nejvíce pracovních míst a aby bylo zajištěno, že nová pracovní místa budou kvalitní, a to vždy za skutečného nebo účinného využití sociálního dialogu a kolektivního vyjednávání a zapojení subjektů sociální ekonomiky.
Komise by měla toto posílení sociálního rozměru podporovat.
Veškerá zvažovaná opatření či politiky je vždy nutno formulovat tak, aby odpovídala povaze vnitrostátních systémů pracovněprávních vztahů i úlohám, pravomocem a autonomii sociálních partnerů.
1.7 EHSV vyzývá Komisi a Parlament, členské státy a regiony EU, aby inovativnějším a účinnějším způsobem zapojovaly sociální partnery a další organizace občanské společnosti do navrhování a provádění politik v oblasti transformace energetiky s vysokou přidanou hodnotou z hlediska zaměstnanosti a sociální ochrany, jakož i do jejich monitorování a hodnocení.
V případových studiích provedených v tomto ohledu byla zřejmá územní nerovnováha v této oblasti.
Vyzývá proto Komisi a členské státy, aby prostřednictvím sociálního dialogu a zapojení sociální ekonomiky přijaly opatření s cílem usnadnit vyváženější územní a sociálně-ekonomický rozvoj.
Lze například podporovat procesy konzultace a případně sociální pakty k zajištění hospodářské, pracovní a sociálně spravedlivé transformace energetiky.
1.8 EHSV uznává potřebu posílit politiky v oblasti veřejných i soukromých investic, jakož i politiky sociálních kompenzací, a to vzhledem k probíhající geopolitické krizi a jejím negativním dopadům na konkurenceschopnost velkých podniků EU a na malé a střední podniky, jakož i na nejzranitelnější domácnosti.
Kromě jiných mechanismů se podporuje využívání plánu REPowerEU v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, aby se stabilizovaly tržní podmínky a zajistily všeobecné dodávky evropským občanům.
Tuto nezbytnost a naléhavost je třeba řešit pomocí více hospodářských a sociálních investičních opatření (například prostřednictvím podpor určených ke kompenzaci vyšších nákladů podniků, zajištění zdrojů v zájmu předcházení energetické chudobě atd.), aniž by se však snížily cíle stanovené pro oblast dekarbonizace, protože další zpomalení by mělo ve střednědobém a dlouhodobém horizontu nepříznivější účinky než jejich zrychlení.
1.9 EHSV se domnívá, že jak velké podniky, tak malé a střední podniky hrají důležitou úlohu při plnění cíle transformace energetiky, a to díky náročným podmínkám týkajícím se prosazování udržitelných kvalitních pracovních míst a sociální ochrany, a pro zajištění všeobecného přístupu k energetickým službám (například prostřednictvím předcházení energetické chudobě).
Aby však bylo možné čelit největším obtížím, s nimiž se potýkají malé a střední podniky, EHSV vyzývá ke zlepšení programů pro přístup malých a středních podniků k financování, a to tím, že tyto programy budou zrychleny a zjednodušeny, přičemž budou zajištěny stálé podpůrné a doprovodné služby.