27.4.2023
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 146/57
4.
Konkrétní připomínky 4.1.
Vzhledem k tomu, že se plány čistých primárních výdajů mají stát hlavním kritériem hodnocení, EHSV zdůrazňuje, že je pro výpočet primárních výdajů třeba mít jasná a transparentní pravidla.
Diskreční opatření na straně příjmů i cyklické výdaje spojené s nezaměstnaností proto musí být objektivně a jasně stanoveny a schváleny všemi členskými státy.
4.2.
Ačkoli vyloučení cyklických výdajů spojených s nezaměstnaností z plánů výdajů může být pochopitelné, nesmí členským státům bránit v tom, aby ve snaze snížit strukturální nezaměstnanost řešily veškeré potřeby týkající se lepšího fungování trhu práce, neboť tyto náklady, i když nejsou vyloučeny, mohou ve střednědobém horizontu podstatně přispět k vyššímu růstu a zaměstnanosti, a tím zlepšit udržitelnost dluhu.
Zároveň je třeba podporovat dobré střednědobé pracovní podmínky.
Je důležité, aby pravidla byla jasná a spolehlivá a zajistila, že členské státy nebudou uplatňovat žádné „kreativní účetnictví“.
4.3.
EHSV vítá skutečnost, že vyšší kvalita a objem veřejných investic jsou vyzdvihovány jako faktor, který je třeba zohlednit v rámci procesu dosahování udržitelnosti dluhu.
EHSV rovněž vítá prodloužení postupu korekce, který může být povolen na dobu nejvýše tří let, pokud členské státy podpoří své plány pomocí souboru reforem a investic ke stimulaci udržitelného růstu a udržitelnosti dluhu.
4.4.
Má-li být dosaženo cílů EU v oblasti klimatu, je třeba zcela přepracovat základní kapitál a rozšířit veřejné a soukromé investice.
EHSV v minulosti požadoval zavedení zlatého pravidla pro veřejné investice, aby se zajistilo, že bude odstraněna rozsáhlá investiční mezera.
To součástí návrhu Komise není.
Tento návrh však obsahuje důležité prvky k posílení veřejných investic.
Ve skutečnosti však není možné kvantifikovat veřejné investice, které budou vytvořeny, neboť vše bude především záviset na jednáních mezi Komisí a členskými státy o fiskálně-strukturálních plánech.
EHSV proto zdůrazňuje, že k zajištění toho, aby byl pro ekologickou transformaci a sociální soudržnost mobilizován dostatečný soukromý a veřejný kapitál, mohou být zapotřebí další iniciativy.
4.5.
Vzhledem k přístupu založenému na posouzení rizik, který Evropská komise navrhuje, se klíčovým prvkem budoucího rámce EU správy ekonomických záležitostí stane analýza udržitelnosti dluhu.
EHSV poukazuje na to, že přesné podrobnosti týkající se analýzy udržitelnosti dluhu, včetně toho, zda v této analýze budou zahrnuta rizika související se změnou klimatu, jsou vysoce politickou otázkou a měly by být důkladně projednány s příslušnými zúčastněnými stranami.
O konečné podobě analýzy udržitelnosti dluhu musí být rozhodnuto demokratickým a transparentním způsobem.
Důležitou úlohu při posuzování vhodnosti výchozích předpokladů by mohly plnit nezávislé fiskální instituce tím, že se zapojí do diskuse a poskytnou informace vnitrostátním parlamentům.
4.6.
V zájmu zajištění transparentnosti a usnadnění účinného sledování provádění střednědobých fiskálně-strukturálních plánů musí členské státy předkládat výroční zprávy o pokroku a podrobně informovat o stavu provádění reforem a investic.
Tyto zprávy a hodnocení provedená Komisí a Radou v rámci každoročního dohledu by měly být zveřejněny.
4.7.
EHSV se domnívá, že záměr věnovat vyšší pozornost tokovým veličinám v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze musí být během dalších kroků reformy správy ekonomických záležitostí upřesněn a kvantifikován, aby byl tento postup symetrický, funkční a transparentní.
4.8.
EHSV zdůrazňuje, že je důležité zavést a rozvíjet vhodný proces pro první screening nerovnováh ve zprávě mechanismu varování a určit, zda v hloubkových přezkumech existují nerovnováhy.
Doporučení by měla být posuzována s ohledem na hybné síly růstu v Evropě a jejich dopady na hospodářský rozvoj.
Je třeba podrobně upřesnit význam potřeby dohledu více zaměřeného na budoucnost s cílem rychle odhalovat a řešit vznikající nerovnováhy.
4.9.
EHSV poukazuje na to, že jsou důležitá pevná pravidla, která mohou fungovat v měnících se hospodářských podmínkách, a je nutné, aby členské státy přijaly závazky a cítily spoluodpovědnost.
V zájmu zvýšení investic a míry produktivity v celé EU se nesmí reforma fiskálního rámce odkládat.