27.4.2023 г.
BG
Официален вестник на Европейския съюз
C 146/5
1.4.
ЕИСК обаче е силно обезпокоен от сериозните отрицателни последици за икономиката, заетостта и социалната сфера, които поражда енергийният преход в краткосрочен и средносрочен план и които се задълбочават в резултат на настоящата криза, свързана с войната в Украйна и икономическото положение (висока инфлация).
Повишаването на цените на енергията засегна най-уязвимите домакинства, както и много предприятия в целия ЕС.
Високите сметки за енергия увеличават разходите на предприятията и се отразяват на тяхното равнище на производство и заетост, принуждавайки ги да приемат планове за преструктуриране.
Това доказва, че енергийната политика и нейните промени са от съществено значение за адаптирането и баланса на участниците на пазара на труда, както работници, така и работодатели.
Във връзка с това е необходимо енергийният пазар да бъде стабилизиран много скоро, а бъдещото му развитие да бъде насочвано чрез новите правила, които следва да включват двойния екологичен и цифров преход, издръжливостта и конкурентоспособността. 1.5.
С цел справяне или смекчаване на тези отрицателни последици от енергийния преход в настоящия контекст на нови извънредни ситуации ЕИСК предлага държавите членки да обмислят подходящи начини за осигуряване на по-голяма интеграция в нормативните уредби и в политиките в областта на околната среда и енергетиката, на политиките за пазара на труда (стимули за качествена и устойчива заетост като добавена стойност от енергийния преход; средства за разпределение на разходите, свързани с процесите на временно или трайно преструктуриране; програми за професионална преквалификация за подобряване на пригодността за заетост в декарбонизираната икономика и др.), както и на политиките за социално благосъстояние (гаранции за универсален достъп до енергийните услуги, осигуряване на достъп до заместващ доход и адекватни минимални доходи и др.).
В рамките на националните мерки за изпълнение на плана за действие на Европейския стълб на социалните права тази интеграция трябва винаги да се извършва посредством социален диалог и колективно договаряне, без да се засягат автономността и многообразието на различните системи на колективни трудови правоотношения на всяка държава. 1.6.
Предвид факта, че тези предизвикателства са изключително комплексни, ЕИСК предлага да се определят като приоритет взаимовръзките между въпросите, свързани с енергийния преход, пазарите на труда и регионалното развитие, в рамките на обновена политика на сближаване (икономическо, социално и териториално).
Макар че връзката между енергийната политика на ЕС и пазара на труда в регионален контекст важи за всички региони на ЕС, регионите в процес на справедлив преход са специфичен случай, тъй като там се е наложило използването на енергия от конвенционални източници, което оказва въздействие върху свързаните промишлени отрасли.
За целта следва да се вземат предвид полезни показатели, като например свързаният с потенциала за заетост при декарбонизация.
С цел ефективно изпълнение на целите на политиката в областта на климата и на енергийния преход, ЕИСК изразява отново убеждението си, че е необходимо по-ефикасно използване на Механизма за справедлив преход, като се предвиди темп, който да е съобразен с положението на малките и големите предприятия.
С оглед на тези условия е необходимо да се въведат нови допълващи мерки на регионално равнище, за да се запази възможно най-голям брой работни места и да се гарантира качество на новите работни места, с постоянно реално и ефективно участие на партньорите в социалния диалог и в колективното договаряне, както и на субектите от социалната икономика.
Комисията трябва да насърчава това по-голямо социално измерение.
Всички разглеждани мерки или политики трябва винаги да бъдат формулирани така, че да зачитат спецификите на националните системи на колективни трудови правоотношения, както и ролята, правомощията и автономността на социалните партньори. 1.7.
ЕИСК призовава Комисията и Парламента, държавите членки и регионите в ЕС да включат социалните партньори и други организации на гражданското общество по по-новаторски и ефективен начин в изготвянето и осъществяването на политиките за енергиен преход с висока добавена стойност по отношение на заетостта и социалната закрила, а също и в тяхното наблюдение и оценка.
От проведените в това отношение проучвания на конкретни случаи става ясно, че са налице териториални дисбаланси в тази област, поради което Комитетът призовава Комисията и държавите чрез социален диалог и участие на социалната икономика да приемат мерки, способстващи за по-балансирано териториално и социално-иконо­ мическо развитие.
Например могат да бъдат насърчавани процесите на консултации и, когато е целесъобразно, социални пактове, за да се гарантира икономически, трудов и социално справедлив енергиен преход. 1.8.
ЕИСК счита, че са необходими по-солидни политики за публични и частни инвестиции, както и за социални обезщетения в настоящата ситуация на геополитическа криза, като се имат предвид отрицателните последици за конкурентоспособността на големите предприятия и на МСП от ЕС, както и за най-уязвимите домакинства.
Наред с другите механизми, Комитетът насърчава прилагането на плана REPowerEU в рамките на Механизма за възстановяване и устойчивост (МВУ), за да се стабилизират условията на пазара и да се гарантират универсалните доставки за европейските граждани.
Необходимостта и неотложността трябва да бъдат преодолени чрез повече икономически и социални инвестиционни мерки (напр. подкрепа за компенсиране на по-високите разходи на предприятията, гарантиране на ресурси за предотвратяване на енергийната бедност и др.), но без да се занижават приетите цели за декарбонизация, тъй като по-нататъшното забавяне би имало повече отрицателни последици, отколкото ускоряването им в средносрочен и дългосрочен план. 1.9.
ЕИСК счита, че както големите предприятия, така и МСП имат важна роля за изпълнението на целта за енергиен преход при условия, изискващи насърчаването на качествена и устойчива заетост и социална закрила, както и гарантирането на универсален достъп до енергийните услуги (например чрез предотвратяване на енергийната бедност).
При все това, за да могат да бъдат преодолени най-големите трудности, пред които са изправени МСП, ЕИСК призовава програмите за достъп на тези предприятия до финансиране да бъдат подобрени посредством повече гъвкавост и опростяване, като се включат услуги за подкрепа и постоянно съдействие.