26.4.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 143/17
Vastupidi, Euroopa Kohus leidis, et nimetatud mõistet ei saa siseriiklike õiguste kohaselt erinevalt tõlgendada, vaid sellel on liidu õiguse tasandil iseseisev tähendus.
Kohus oli seisukohal, et töötaja mõistet ei või tõlgendada kitsalt, (35) ja tegi järelduse, et seda „tuleb määratleda töösuhet iseloomustavate objektiivsete kriteeriumide põhjal, võttes arvesse asjaomase isiku õigusi ja kohustusi.
Töösuhtele on iseloomulik olukord, kus töötaja osutab teatava aja jooksul teisele isikule tema juhtimise all teenuseid, mille eest ta saab tasu“ (36).
Euroopa Kohus sidus seega mõiste „töötaja“ tõlgenduse tööaja direktiivi kohaldamisel tõlgendusega, mis on kohtupraktikas antud aluslepingu artikli 45 kohase töötajate vaba liikumise kontekstis.
Euroopa Kohus leiab, et „[t]öötaja mõiste kvalifitseerimisel, mis on siseriikliku kohtu ülesanne, peab viimane lähtuma objektiivsetest kriteeriumidest ja hindama igakülgselt kõiki tema menetluses oleva kohtuasja asjaolusid, mis on seotud asjaomase tegevuse ja kohtuasja poolte omavahelise suhtega“ (37).
Kohus on siiski andnud suuniseid kõnealuste kriteeriumide kohaldamiseks ja sedastanud, et töötaja kategooria liidu õiguses on sõltumatu siseriiklikust õigusest (38).
Näiteks on kohus leidnud, et avalik-õigusliku asutuse töötajad kvalifitseeruvad töötajateks sõltumata ametniku staatusest (39).
Samuti põhjendas kohus, et tähtajalise töölepingu alusel tööle võetud juhuja hooajatöötajad, kelle suhtes ei kohaldata teatavaid siseriikliku tööseadustiku sätteid, kuuluvad töötajate mõiste alla (40).
Ka on Euroopa Kohus otsustanud, et töötaja mõiste võiks hõlmata töökeskusesse vastu võetud isikut, sõltumata isiku tulemuslikkusest, palgaks makstud vahendite päritolust või madalast palgatasemest (41).
Isiku siseriikliku õiguse kohane staatus ei ole tööaja direktiivi kohaldatavuse puhul määrav.
Näiteks kohtuasjas Matzak liigitas Euroopa Kohus Belgia õiguse kohaselt vabatahtliku päästjana tegutseva isiku töötajaks direktiivi tähenduses (42).
Direktiivi kohaldatavus sõltub seega sellest, kas asjaomane isik kvalifitseerub töötajaks vastavalt ELi kohtupraktikast tulenevale töötaja määratlusele.
See põhineb tema konkreetse töökorralduse aspektidel, eeskätt sellel, kas isik tegeleb tegeliku ja tulemusliku tööga teise isiku juhtimise ja järelevalve all ning saab tasu.
See omakorda tähendab, et teatavaid isikuid, keda loetakse siseriikliku õiguse alusel füüsilisest isikust ettevõtjaks, võib Euroopa Kohus tööaja direktiivi kohaldamisel siiski liigitada töötajateks (43).
Euroopa Kohtu sõnul „ei välista vabakutselise teenuseosutaja siseriiklikust õigusest tulenev määratlus isiku määratlemist töötajana liidu õiguse tähenduses, kui tema vabakutselisus on näiline, varjates tegelikku töösuhet“ (44).
Euroopa Kohus osutas töötajaks klassifitseerimise võimalike elementidena järgmisele: isik tegutseb oma tööandja juhiste alusel eelkõige seoses oma tööaja, -koha ja töö sisu valikuga, (45) ta ei kanna osa tööandja äririskidest (46) ning ta on töösuhte ajal sulandunud tööandja ettevõttesse (47).
Teiselt poolt on töö liigi ja täidetavate ülesannete, nende täitmise viisi, tööaja ja -koha (35) Kohtumäärus, 7.4.2011, Dieter May vs. AOK Rheinland/Hamburg – Die Gesundheitskasse, C-519/09, ECLI:EU:C:2011:221, punkt 21.
(36) Otsus kohtuasjas C-428/09, Union syndicale Solidaires Isère, punkt 28; kohtuotsus, 20.11.2018, Sindicatul Familia Constanța jt vs.
Direcția Generală de Asistență Socială ėi Protecěia Copilului Constanța, C- 147/17, ECLI:EU:C:2018:926, punkt 41; kohtuotsus, 16.7.2020, UX vs.
Governo della Repubblica italiana, C-658/18, ECLI:EU:C:2020:572, punktid 90 ja 94; otsus kohtuasjas C-742/19, Ministrstvo za obrambo, punkt 49.
(37) Otsus kohtuasjas C-428/09, Union syndicale Solidaires Isère, punkt 29; otsus kohtuasjas C-658/18, Governo della Repubblica italiana, punkt 91.
(38) Otsus kohtuasjas C-428/09, Union syndicale Solidaires Isère, punkt 30.
(39) Määrus kohtuasjas C-519/09, May, punktid 25–26.
(40) Otsus kohtuasjas C-428/09, Union syndicale Solidaires Isère, punktid 30–32.
(41) Kohtuotsus, 26.3.2015, Gérard Fenoll vs.
Centre d’aide par le travail „La Jouvene“ ja Association de parents et d’amis de personnes handicapées mentales (APEI) d’Avignon, C-316/13, ECLI:EU:C:2015:200, punktid 29–41.
(42) Otsus kohtuasjas C-518/15, Matzak, punkt 45.
(43) Vt analoogia põhjal kohtuotsus, 4.12.2014, FNV Kunsten Informatie en Media vs. Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, punktid 35–37.
(44) Otsus kohtuasjas C-413/13, FNV Kunsten Informatie en Media, punkt 35.
(45) Kohtuotsus, 13.1.2004, Debra Allonby vs.
Accrington & Rossendale College, Education Lecturing Services, trading as Protocol Professional ja Secretary of State for Education and Employment, C-256/01, ECLI:EU:C:2004:18, punkt 72.
(46) Kohtuotsus, 14.12.1989, The Queen vs. Ministry of Agriculture, Fisheries and Food, ex parte Agegate Ltd, C-3/87, ECLI:EU:C:1989:650, punkt 36.
(47) Kohtuotsus, 16.9.1999, kriminaalasjas, milles süüdistatavad on Jean Claude Becu, Annie Verweire, Smeg NV ja Adia Interim NV, C-22/ 98, ECLI:EU:C:1999:419, punkt 26.