C 140/18
SL
Uradni list Evropske unije
21.4.2023
3.11 Pandemična kriza je v sredozemski regiji prizadela vse socialne skupine, zlasti pa mlade, in sicer zaradi poslabšanja razmer na trgu dela ter zaprtja šol in univerz, ženske, ki so v nekaterih regijah, kot je južno sosedstvo, zaposlene zlasti v neformalni ekonomiji, kmetijstvu in turističnem sektorju, močno prizadetem zaradi zajezitvenih ukrepov, ranljive skupine, kot so neformalni delavci in begunci, ki pogosto niso bili vključeni v ukrepe socialne zaščite, ter invalidi zaradi pogosto pomanjkljivih storitev.
3.12 Na nekaterih območjih južnega sosedstva se je zaradi dejavnikov, kot sta pomanjkanje vode in slab dostop do sanitarnih storitev, vpliv pandemije okrepil, zlasti med najbolj družbeno izoliranimi sloji, na konfliktnih območjih in v begunskih taboriščih.
4.
Izzivi in priložnosti 4.1 Kot je navedel generalni sekretar Unije za Sredozemlje (5), sedanja zdravstvena kriza ogroža socialno-ekonomski napredek, do katerega je v regiji prišlo v zadnjih letih.
Kljub temu je kriza priložnost za okrepitev povezovanja in povečanje odpornosti gospodarstev.
4.2 Civilna družba ima v evro-sredozemski regiji izjemno pomembno vlogo pri oblikovanju pravičnejše in bolj vključujoče družbe po pandemiji; prav tako ima, kot je bilo poudarjeno na socialnem vrhu v Portu (6), aktivna udeležba socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe ključno vlogo pri zagotavljanju, da nihče ne bi bil zapostavljen, in pri učinkovitem izvajanju evropskega stebra socialnih pravic.
4.3 Zaradi pandemije COVID-19 in s tem povezanih ukrepov je ogrožena vzdržnost delovanja civilne družbe.
Vlade in številni donatorji so začasno ustavili nepovratna sredstva in zamrznili financiranje, sredstva pa preusmerili v pomoč za boj proti COVID-19.
To ogroža že tako krhko vzdržnost delovanja organizacij civilne družbe, njihovo zmožnost pomagati skupnosti in delovna mesta številnih civilnodružbenih delavcev, hkrati pa se od teh organizacij veliko pričakuje.
EESO poudarja, da so nepovratna sredstva, ki omogočajo organizacijsko vzdržnost, in temeljno podporno financiranje ključni, da se bodo lahko organizacije civilne družbe prilagodile hitro spreminjajočim se razmeram in med krizami še naprej opravljale svoje delo.
4.4 EESO je poudaril, da je Sredozemlje eno od območij sveta, ki so najdovzetnejša za učinke podnebnih sprememb.
Pandemija COVID-19 je negativno vplivala na socialne razmere in razvoj, zaradi česar je bilo treba nujno sprejeti strategije na področju trajnostnega razvoja in zelenega gospodarstva.
4.5 Sprejetje načrtov za okrevanje sredozemskega območja je lahko priložnost za gospodarski, družbeni in okoljski razvoj regije.
Razvojne priložnosti je bistveno povezati z načeli, kot so solidarnost, odpravljanje neenakosti ter varstvo in spoštovanje pravne države.
Pri doseganju vseh teh ciljev je aktivna udeležba civilne družbe bistvenega pomena.
4.6 V državah južnega sosedstva bi morali prihodnji načrti za obnovo po pandemiji COVID-19 poleg ukrepov za gospodarsko rast vključevati zlasti ukrepe za obvladovanje okoljskih težav, povezanih s podnebnimi spremembami, pomanjkanjem vode, dezertifikacijo in onesnaževanjem.
Ukrepi za varstvo in zaščito okolja bi lahko na sredozemsko regijo pozitivno vplivali, saj bi diverzificirali gospodarstvo in ustvarili kakovostna delovna mesta.
EESO v zvezi s tem opozarja na izjemen potencial za obnovljive vire energije (zlasti sončne in vetrne) v južnih partnerskih državah ter poziva EU in njene države članice, naj si prizadevajo za več trajnostnih skupnih naložb na tem področju.
4.7 EESO je že poudaril, da je treba na sredozemskem območju spodbujati pravični prehod, tudi zato, da bi se ustvarile koristi na področju zdravja, izobraževanja in enakosti spolov.
Da bi zagotovili okrevanje, ki je dejansko usmerjeno k prehodu in digitalizaciji, bo spodbujanje ozaveščanja in razvoja določenih poslovnih praks ter digitalnih znanj in spretnosti bistvenega pomena.
EESO podpira poziv južnih partnerskih držav k večji zavezanosti EU in držav članic na področju sodelovanja pri raziskavah in razvoju v Sredozemlju.
(5) (6)
UfM Foreign Affairs Ministers set priority areas for stronger cooperation and integration in the Euro-Mediterranean region – Union for the Mediterranean (Ministri za zunanje zadeve držav Unije za Sredozemlje določili prednostna področja za tesnejše sodelovanje in vključevanje v evro-sredozemsko regijo), Unija za Sredozemlje, ufmsecretariat.org.
https://www.2021portugal.eu/en/porto-social-summit/porto-social-commitment/.