21.4.2023
SL
Uradni list Evropske unije
C 140/17
3.2 Nova agenda temelji na prepričanju, da je mogoče strateške izzive prihodnosti uspešno rešiti v skupnem interesu le s sodelovanjem in delom v duhu partnerstva.
Agenda vključuje ustrezen načrt gospodarskih naložb, namenjenih socialnemu in gospodarskemu okrevanju sredozemskega sosedstva v obdobju 2021–2027.
Kot je navedel visoki predstavnik Josep Borrell, je skupni cilj vzpostaviti mirno, varno, bolj demokratično, okolju prijaznejše, uspešno in vključujoče južno sosedstvo.
3.3 Nedavna študija z naslovom Bridging the Sea (2) (Premostiti morje), objavljena v okviru programa Med Dialogue for Rights and Equality (sredozemski dialog za pravice in enakost), je razkrila, da se skoraj 63 % organizacij civilne družbe, ki delujejo v južnem sosedstvu, ukvarja z vprašanji, kot je krepitev demokracije in pravic, več kot 53 % teh organizacij pa se med drugim ukvarja z bojem proti socialno-ekonomski neenakosti.
Vse pomembnejši sta tudi njihova dovzetnost in skrb za ekološka in okoljska vprašanja.
Ti podatki potrjujejo, da obstajajo trdni temelji in da je treba okrepiti podporo civilni družbi, da bi se lahko bolje spoprijemala z izzivi prihodnosti.
3.4 Civilna družba v državah južnega sosedstva se je v zadnjih dveh desetletjih okrepila.
S svojim prizadevnim delovanjem je omogočila ublažitev socialnih in zdravstvenih posledic za prebivalstvo, hkrati pa se je izkazalo, da je treba njene zmogljivosti ter znanja in spretnosti okrepiti, da bi lahko delovala bolje.
3.5 Sredozemsko območje je tako kot preostali svet ob pandemiji COVID-19 doživelo velik gospodarski in socialni šok.
Socialne in zdravstvene posledice so bile še večje zaradi pomanjkanja ustrezne javne zdravstvene infrastrukture, zlasti v najranljivejših državah.
Pandemična kriza se je v različnih državah pridružila že obstoječim krizam, ki so posledica več dejavnikov, kot so že tako negotove gospodarske in socialne razmere, visoka raven brezposelnosti in konflikti na območjih, kot sta Libija in Sirija.
3.6 Vlade sredozemskih držav so se na širjenje pandemije sicer odzvale zelo različno, a nemudoma, ter sprejele ukrepe za podporo delavcem in podjetjem, tudi v sodelovanju s socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe, čeprav je bila njihova udeležba pogosto nezadostna, v nekaterih primerih pa je sploh ni bilo.
Da bi omilile učinke pandemije, so skoraj vse sredozemske države sprejele ukrepe zapore, npr.
Maroko, Egipt, Jordanija in Libanon, policijsko uro in ukrepe omejitve potovanj.
3.7 Zaradi pandemične krize so številne vlade v regiji uvedle ekspanzivne politike za reševanje gospodarske krize in v podporo posameznim sektorjem s spodbujanjem proizvodnje, uvajanjem davčnih in gospodarskih spodbud ter izvajanjem ukrepov za privabljanje naložb.
3.8 Pandemija je negativno vplivala na gospodarstvo celotne sredozemske regije, in sicer ne le zaradi dejavnikov, kot sta zmanjšanje domačega in tujega povpraševanja ter upad potrošnje, temveč tudi zaradi poslabšanja finančnih razmer in povečanja javnega dolga.
Vlade v regiji od začetka pandemične krize zdravstvenemu in gospodarskemu sistemu namenjajo dodatna sredstva v podporo nekaterim sektorjem.
Javni primanjkljaj skoraj vseh sredozemskih držav se bo zato močno povečal.
3.9 Na prometni sektor so močno vplivali omejevalni ukrepi, ki so preprečili in zmanjšali mednarodno mobilnost, turizem pa je bil posledično eden od sektorjev, ki jih je pandemična kriza najbolj prizadela.
OECD ocenjuje, da se je sektor skrčil za 45 do 70 %, obseg mednarodnega turizma pa zmanjšal za 60 do 80 % (3).
Turizem je eden od glavnih gospodarskih sektorjev sredozemskih držav, po podatkih Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD) pa bosta Egipt in Maroko med najbolj prizadetimi državami na svetu (4).
3.10 Eden od najpomembnejših elementov gospodarstva držav z južne obale Sredozemlja so mikropodjetja, mala in srednja podjetja ter samozaposleni.
Njihov promet se je bistveno zmanjšal, večina pa je bila prisiljena zmanjšati število zaposlenih.
V zvezi s tem bo treba uvesti strukturne ukrepe, ki bodo lahko malim in srednjim podjetjem pomagali pri premagovanju krize, rasti in inovacijah ter spoprijemanju z dvojnim izzivom digitalizacije in razogljičenja.
(2) (3) (4)
https://meddialogue.eu/wp-content/uploads/2021/02/Publication-Bridging-the-sea.pdf https://read.oecd-ilibrary.org/view/?ref=124_124984-7uf8nm95se&title=Covid-19_Tourism_Policy_Responses&_­ ga=2.143901749.1647750476.1622806508-1692148678.1622806341 https://unctad.org/system/files/official-document/ditcinf2020d3_en.pdf