21.4.2023
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 140/17
3.2.
Je založený na presvedčení, že iba spoločnou prácou a v duchu partnerstva možno úspešne zvládnuť strategické výzvy budúcnosti v záujme obidvoch strán.
Program zahŕňa prispôsobený hospodársky investičný plán na podporu sociálno-ekonomickej obnovy stredozemského susedstva v rokoch 2021 – 2027.
Ako oznámil vysoký predstaviteľ Josep Borrell, spoločným cieľom je vybudovať mierové, bezpečné, demokratickejšie, environmentálne uvedomelejšie, prosperujúce a inkluzívne južné susedstvo.
3.3.
V nedávnej štúdii Bridging the Sea uverejnenej v rámci programu Med Dialogue for Rights and Equality sa zistilo, že takmer 63 % organizácií občianskej spoločnosti pôsobiacich v južnom susedstve sa zaoberalo otázkami, ako je upevnenie demokracie a práv, zatiaľ čo viac ako 53 % sa okrem iného zaoberalo zápasom so sociálno-ekonomickými rozdielmi (2).
Je čoraz dôležitejšie, aby tieto organizácie boli informované o ekologických a environmentálnych problémoch a venovali im pozornosť.
Uvedené čísla potvrdzujú, že existujú pevné základy a že je potrebné zintenzívniť podporu občianskej spoločnosti, aby bolo možné lepšie zvládnuť výzvy budúcnosti.
3.4.
Občianska spoločnosť v južnom susedstve za posledné dve desaťročia rozšírila svoju prítomnosť.
Jej aktívny prístup umožnil zmiernenie sociálnych a zdravotných dôsledkov pre obyvateľstvo, no zároveň vyzdvihol potrebu opatrení na zlepšenie kapacít a schopností občianskej spoločnosti lepšie fungovať.
3.5.
Stredozemská oblasť rovnako ako zvyšok sveta zažila v dôsledku pandémie COVID-19 vážny hospodársky a sociálny šok.
Sociálne a zdravotné dôsledky ešte zhoršila nedostatočná infraštruktúra verejného zdravotníctva, najmä v najnestabilnejších krajinách.
Kríza spôsobená pandémiou znásobila krízy, ktoré už existovali v mnohých krajinách, čo je výsledkom série faktorov, ako sú už aj tak neisté hospodárske a sociálne trajektórie, vysoká nezamestnanosť a dôsledky konfliktov v určitých oblastiach, ako sú Líbya a Sýria.
3.6.
Vlády v stredozemskom regióne okamžite zareagovali, aj keď veľmi odlišnými spôsobmi, aby zabránili šíreniu pandémie zavedením podporných opatrení pre pracovníkov a podniky, a to aj v spolupráci so sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti, hoci často neboli dostatočne zapojené a v niektorých prípadoch neboli zapojené vôbec.
Na potlačenie vplyvov pandémie takmer všetky krajiny v stredozemskej oblasti zaviedli obmedzenia pohybu, napríklad v Maroku, Egypte, Jordánsku a Libanone, zákazy vychádzania a cestovné obmedzenia.
3.7.
V dôsledku krízy spôsobenej pandémiou mnohé vlády v tejto oblasti zaviedli expanzívne politiky na riešenie hospodárskej krízy a podporu konkrétnych odvetví stimuláciou výroby a zavedením daňových a ekonomických výhod a opatrení na prilákanie investícií.
3.8.
Pandémia vyvolala nepriaznivé hospodárske dôsledky v celom stredozemskom regióne, a to nielen v dôsledku takých faktorov, ako je znížený vnútorný a vonkajší dopyt a klesajúca spotreba, ale aj v dôsledku zhoršujúcej sa finančnej situácie a situácie verejného dlhu.
Od vypuknutia krízy spôsobenej pandémiou vyčlenili vlády regiónu dodatočné zdroje do zdravotníckych a hospodárskych systémov na podporu určitých odvetví.
V dôsledku toho sa výrazne zvýši deficit verejných financií takmer všetkých krajín v stredozemskom regióne.
3.9.
Odvetvie dopravy bolo tvrdo zasiahnuté obmedzeniami pohybu, ktoré zabránili medzinárodnému cestovaniu alebo ho obmedzili, čím sa cestovný ruch stal jedným z odvetví najviac postihnutých pandémiou.
OECD odhaduje pokles v tomto odvetví o 45 až 70 % a pokles medzinárodného cestovného ruchu o 60 až 80 % (3).
Cestovný ruch je pre stredozemské krajiny jedným z hlavných hospodárskych odvetví a podľa Konferencie OSN pre obchod a rozvoj (Unctad) budú Egypt a Maroko patriť medzi krajiny, ktoré budú celosvetovo najviac zasiahnuté (4).
3.10.
Mikropodniky, malé a stredné podniky a samostatne zárobkovo činné osoby patria medzi dôležité zložky hospodárstva krajín na južnom pobreží Stredozemného mora.
Zaznamenali výrazné zníženie obratu a väčšina z nich bola nútená znížiť počet zamestnancov.
V tejto súvislosti budú potrebné štrukturálne opatrenia, ktoré pomôžu MSP dostať sa z krízy a rásť a inovovať zvládnutím dvojitej výzvy digitalizácie a dekarbonizácie.
(2) (3) (4)
https://meddialogue.eu/wp-content/uploads/2021/02/Publication-Bridging-the-sea.pdf.
https://read.oecd-ilibrary.org/view/?ref=124_124984-7uf8nm95se&title=Covid-19_Tourism_Policy_Responses&_­ ga=2.143901749.1647750476.1622806508-1692148678.1622806341.
https://unctad.org/system/files/official-document/ditcinf2020d3_en.pdf.