21.4.2023
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 140/17
3.2.
Acest lucru se bazează pe convingerea că numai prin colaborare și într-un spirit de parteneriat provocările strategice ale viitorului pot fi abordate cu succes în interesul ambelor părți.
Agenda include un plan de investiții economice special conceput pentru a sprijini redresarea socioeconomică a vecinătății mediteraneene în perioada 2021-2027.
Obiectivul comun, astfel cum a fost anunțat de Înaltul Reprezentant Josep Borrell, este de a construi o vecinătate sudică pașnică, sigură, mai democratică, mai ecologică, prosperă și favorabilă incluziunii.
3.3.
Bridging the Sea (2), studiul recent publicat de Med Dialogue for Rights and Equality (Dialogul mediteraneean pentru drepturi și egalitate), constată că aproape 63 % dintre organizațiile societății civile care își desfășoară activitatea în vecinătatea sudică se ocupă de chestiuni precum consolidarea democrației și a drepturilor, în timp ce peste 53 % au abordat, printre altele, inegalitățile socioeconomice.
Sensibilizarea acestora cu privire la aspectele ecologice și de mediu și atenția acordată acestora sunt din ce în ce mai importante.
Aceste cifre confirmă faptul că există o bază solidă și că sprijinul acordat societății civile trebuie consolidat pentru a răspunde mai bine provocărilor viitorului.
3.4.
Societatea civilă din vecinătatea sudică și-a sporit prezența în ultimele două decenii.
Abordarea sa activă a permis atenuarea consecințelor sociale și de sănătate pentru populație, dar, în același timp, a evidențiat necesitatea de a acționa pentru a consolida capacitatea și competențele populației de a funcționa mai bine.
3.5.
Zona mediteraneeană, la fel ca restul lumii, a suferit un șoc economic și social grav ca urmare a pandemiei de COVID-19.
Consecințele sociale și asupra sănătății au fost agravate de lipsa unei infrastructuri adecvate de sănătate publică, în special în țările cele mai fragile.
Criza provocată de pandemie a agravat crizele care existau deja într-o serie de țări, rezultatul unei serii de factori, cum ar fi traiectoriile economice și sociale deja precare, rata ridicată a șomajului și consecințele conflictelor din anumite zone, cum ar fi Libia și Siria.
3.6.
Guvernele din regiunea mediteraneeană au reacționat imediat, deși în moduri foarte diferite, pentru a limita răspândirea pandemiei prin punerea în aplicare a unor măsuri de sprijin pentru lucrători și întreprinderi, inclusiv în colaborare cu partenerii sociali și cu organizațiile societății civile, deși acestea au fost adesea insuficient implicate și, în unele cazuri, deloc.
Pentru a limita efectele pandemiei, aproape toate țările din zona mediteraneeană au impus măsuri de izolare, cum ar fi în Maroc, Egipt, Iordania și Liban, restricții de circulație și de călătorie.
3.7.
În urma crizei provocate de pandemie, numeroase guverne din zonă au pus în aplicare politici expansioniste pentru a aborda criza economică și pentru a sprijini anumite sectoare prin stimularea producției și introducerea de avantaje fiscale și economice și de măsuri de atragere a investițiilor.
3.8.
Pandemia a generat consecințe economice negative în întreaga regiune mediteraneeană, nu numai din cauza unor factori precum scăderea cererii interne și externe și scăderea consumului, ci și din cauza înrăutățirii situației datoriei publice și financiare.
De la izbucnirea crizei provocate de pandemie, guvernele din regiune au alocat resurse suplimentare pentru sistemele sanitare și economice pentru a sprijini anumite sectoare.
Prin urmare, deficitele publice ale aproape tuturor țărilor din regiunea mediteraneeană vor crește considerabil.
3.9.
Sectorul transporturilor a fost grav afectat de măsurile restrictive care au împiedicat sau au redus călătoriile internaționale, turismul devenind unul dintre sectoarele cel mai grav afectate de pandemie.
OCDE a estimat o scădere a bilanțului sectorului între 45 % și 70 % și o scădere a bilanțului turismului internațional între 60 % și 80 % (3).
Turismul este unul dintre principalele sectoare economice pentru țările mediteraneene și, potrivit Conferinței Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD), Egipt și Maroc se vor număra printre țările cele mai afectate la nivel mondial (4).
3.10.
Microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii, precum și lucrătorii independenți reprezintă una dintre componentele importante ale economiei țărilor de pe țărmul sudic.
Aceștia au înregistrat o reducere semnificativă a cifrei lor de afaceri și majoritatea au fost nevoiți să reducă numărul de angajați.
În acest sens, vor fi necesare măsuri structurale pentru a ajuta IMM-urile să iasă din criză și să se dezvolte și să inoveze prin abordarea dublei provocări reprezentate de digitalizare și decarbonizare.
(2) (3) (4)
https://meddialogue.eu/wp-content/uploads/2021/02/Publication-Bridging-the-sea.pdf.
https://read.oecd-ilibrary.org/view/?ref=124_124984-7uf8nm95se&title=Covid-19_Tourism_Policy_Responses&_­ ga=2.143901749.1647750476.1622806508-1692148678.1622806341.
https://unctad.org/system/files/official-document/ditcinf2020d3_en.pdf.