C 140/68
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
21.4.2023.
4.5.
EESK norāda, ka plānotajām investīcijām, kuru mērķis ir risināt problēmas okeānu pārvaldības jomā, trūkst mērķtiecības.
Piesārņojuma avotu likvidēšanai, ietekmes mazināšanas pasākumiem un jūrā veikto darbību pārvaldībai visās nozarēs ir vajadzīgs atbilstīgs finanšu ieguldījums, strukturāla rīcība un pilsoniskās sabiedrības iesaiste.
EESK atzinīgi vērtē darbu, kas tiek ieguldīts siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanā un labāko rezultātu guvēju un inovācijas stimulēšanā (25).
Tas varētu veicināt jūras transporta nozares dekarbonizāciju un okeānu fonda izveidi jūrniecības problēmu risināšanas atbalsta nolūkā.
EESK aicina oglekļa ievedkorekcijas mehānismu attiecināt arī uz vides un sociālajiem aspektiem. 4.6.
Tālākie reģioni savu ģeogrāfisko īpašību dēļ var spēcīgi ietekmēt visu iespēju izmantošanu okeānu, jūru un jūras resursu jomā, un to lomai būtu jāpiešķir prioritāte, jo reģioniem piemīt liels ekonomikas stiprināšanas, kvalitatīvu darbvietu radīšanas un cilvēku labklājības nodrošināšanas potenciāls (26).
Visu šo iemeslu dēļ EESK uzskata, ka īpašā loma, kuru tālākie reģioni var pildīt okeānu pārvaldības jomā, būtu jāstiprina, it īpaši: a) uzdevuma “līdz 2030. gadam atjaunot mūsu okeāna un ūdeņu stāvokli” īstenošanā; b) zvejas datu apkopošanā un pārraudzībā; c) nelegālas un nediferencētas zvejas apkarošanā un ilgtspējīgas zvejas atbalstīšanā; d) zināšanu par jūras teritoriālo plānošanu apmaiņā (27). 4.7.
Zināšanas par okeāniem ir palīdzējušas informēt sabiedrību par jūras problēmām un var palīdzēt tās atrisināt.
Liela uzmanība medijos un politiķu vidū ir pievērsta plastmasai, taču tā ir tikai viena no jūru un okeānu daudzajām problēmām.
Bieži vien netiek ņemta vērā saikne, kas vieno jūras problēmas ar zemes izmantošanu un patērētāju uzvedību.
EESK aicina veidot visaptverošāku un pārredzamāku komunikāciju par okeāniem, sasaistot tiesību aktus un intervences pasākumus gan jūrā, gan uz sauszemes.
Cerams, ka tas pavērs ceļu rūpnieciskās ražošanas pārveidei un tādu jaunu tehnoloģiju un darbvietu radīšanai, kas vairāk vērstas uz vidisko ilgtspēju. 4.8.
Ukrainā notiekošais karš ir mainījis politisko scenāriju un licis pievērst uzmanību neparedzētām ārkārtas situācijām (energoapgāde, inflācija).
Negaidītas problēmas (piemēram Nord Stream gāzes vada drošība un Melnajā jūrā nogremdētā munīcija, kā arī Arktikas ģeopolitiski stratēģiskā nozīme) mudina ieguldīt papildu darbu piemērotu kopīgo pasākumu īstenošanā.
Lai gan karš ietekmē arī to migrantu skaitu, kuri izvēlējušies Rietumbalkānu ceļu, joprojām ir daudz cilvēku, kuri vēlas šķērsot Vidusjūru.
Tāpēc dažu ES valstu uzņēmējas struktūras joprojām ir ļoti noslogotas un cilvēkus apdraud nelaimes gadījumu riski.
EESK arī aicina ES pastiprināt tādu iniciatīvu finansēšanu, kuru mērķis ir veicināt jūras drošumu situācijā, kas klimata un ekonomiskā spiediena dēļ varētu saasināties.
Briselē, 2023. gada 24. janvārī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja Christa SCHWENG
(25)
(26) (27)
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā, Lēmumu (ES) 2015/1814 par Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību un Regulu (ES) 2015/757” (COM(2021) 551 final – 2021/0211 (COD)) un “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko Lēmumu (ES) 2015/1814 groza attiecībā uz kvotu apjomu, kurš līdz 2030. gadam jāieskaita Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezervē” (COM(2021) 571 final – 2021/0202 (COD)) (OV C 152, 6.4.2022., 175. lpp.); Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Panākt, ka ETS un oglekļa ievedkorekcijas mehānisms darbojas ES pilsētu un reģionu labā” (OV C 301, 5.8.2022., 116. lpp.); Eiropas Parlaments “ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas pārskatīšana”, pieņemts 22.6.2022.
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Tālāko reģionu ieguldījums ES attīstībā” (izpētes atzinums) (OV C 194, 12.5.2022., 44. lpp.).
COM(2022) 198 final.