2023 4 21
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 140/47
1.4.
Nors saugomose teritorijose gamtos atkūrimas yra būtinas dėl blogėjančios jų būklės, ne visos atkurtos teritorijos gali ar privalo tapti saugomomis teritorijomis.
Nors EESRK mano, kad „tam tikrai daliai saugomų teritorijų turėtų būti taikoma griežta apsauga, pasitelkiant neintervencinį valdymą“ (2), dar svarbiau yra užtikrinti, kad būtų išsaugoma visa biologinė įvairovė.
Daugumoje teritorijų turi būti atkuriamos ekosistemos ir neužkirstas kelias vykdyti tam tikrą konkrečią ir pritaikytą ekonominę veiklą.
Iš tiesų ekstensyvusis žemės ūkis ir miškininkystė prisidėjo prie aukšto biologinės įvairovės lygio, kurį šiuo metu reikia apsaugoti.
Todėl reikėtų papildomai remti šias ekstensyviojo žemės ūkio ir miškininkystės formas, kurios šiuo metu vis rečiau taikomos dėl mažo jų ekonominio gyvybingumo (3).
Tad „reabilitacija“ galbūt yra tinkamesnis mokslinis terminas, naudojamas ir politikoje, sukurtoje siekiant užtikrinti gyvenimo ir gamybos pusiausvyrą.
Taigi, EESRK rekomenduoja terminą „atkūrimas“ pakeisti terminu „reabilitacija“ (4), nes gamta nėra statiška ir jos ankstesnės būklės negalima „atkurti“ kaip sugriuvusio namo ar sugedusio automobilio.
Iš daugelio tyrimų matyti, kad gamtos, pavyzdžiui, durpynų atkūrimo priemonės dažnai brangiai kainuoja, o realaus visapusiško ankstesnės būklės atkūrimo iš tikrųjų pasiekti neįmanoma.
Šis teiginys turi semantinę reikšmę: reglamento tikslas turėtų būti ne gamtos, bet gamtos ekosisteminių paslaugų atkūrimas, taip remiant tvarų, daugiafunkcį šių teritorijų naudojimą.
Kadangi bėgant metams žmogus pakeitė gamtinę aplinką, moksliniu požiūriu neįmanoma atkurti buvusios gamtos.
Laipsniška klimato kaita taip pat gali būti veiksnys, dėl kurio nebegalima visiškai atkurti ankstesnių tam tikrų ekosistemų sąlygų.
Priešingai, užtikrinti ekosisteminių paslaugų ilgalaikiškumui palankų aplinkos tvarumą yra realistiškas tikslas.
EESRK norėtų, kad būtų sukurta tinkama politinė sistema, tačiau šiuo požiūriu Komisijos dokumentas nuvilia.
1.5.
Nustatytas griežtas tvarkaraštis ir ribos nelabai pritaikytos prie tokio sudėtingo reiškinio kaip gamta.
Valstybėms narėms nustatyti griežtus terminus yra tikslinga tik kalbant apie administracines ir planavimo sąlygas, kurios turi būti įgyvendintos.
Tačiau būtinas lankstus požiūris, kad būtų galima tiksliai atsižvelgti į kiekvienos gamtinės zonos poreikius, sąlygas, galimybes ir pradinę padėtį.
Pasiūlyme dėl reglamento nėra paaiškinta, kaip nustatyti ir paskirstyti atkūrimo priemones, kurias turėtų įgyvendinti valstybės narės, todėl kyla pavojus aukštos kokybės rezultatų ekonominiam efektyvumui.
Sprendimų priėmimas valstybių narių lygmeniu aiškiai yra pagrįstas principas, nes juo taip pat užtikrinamas žemės savininkų teisių įgyvendinimas ir atspindimi subsidiarumo ir proporcingumo principai.
1.6.
Komisijos dokumentas kelia nusivylimą dėl bendro poveikio vertinimo, kuriame ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas ekonominiams, socialiniams ir maisto klausimams, todėl EESRK ragina atlikti papildomą poveikio vertinimą.
1.7.
EESRK rekomenduoja į 10 % tikslo aprėptį įtraukti gretimas teritorijas, kurios nėra produktyvios, bet itin svarbios biologinei įvairovei.
EESRK pabrėžia, kad tekste nustatyti ypač plataus užmojo tikslai ūkininkams, ir primena, kad svarbu dėmesį skirti visoms rūšims palankioms natūralioms buveinėms.
Tačiau į mūsų ekosistemų gerinimą svarbu įtraukti visą visuomenę.
Atsižvelgdamas į tai, EESRK primena priemonių proporcingumo principą (teisingą naštos ir sąnaudų, taip pat naudos pasidalijimą) tarp įvairių suinteresuotųjų subjektų.
1.8.
EESRK pritaria nustatytam tikslui, nes jis susijęs su strateginiais ES ateities užmojais, ir rekomenduoja stiprinti tikslus skatinant atkurti visą vandens aplinką, įskaitant durpynų drėgnumo atkūrimą, visų pirma vykdant ekstensyviojo ūkininkavimo veiklą, kartu užtikrinant socialinį ir ekonominį žemės ūkio ir miškininkystės tvarumą.
1.9.
EESRK suvokia, kad Europoje mums reikia visiškai naujos vandens politikos.
Ne vieną šimtmetį vykdyta politika kuo greičiau nusausinti kraštovaizdį biologinei įvairovei padarė labai didelį neigiamą poveikį, tačiau tuo pat metu – iš dalies dėl klimato kaitos – išryškėjo neigiamas poveikis miškininkystei ir žemės ūkiui (sausra ir gaisrai) bei vietos gyventojams (potvyniai).
Todėl EESRK pabrėžia, kad vanduo turi grįžti į gamtą arba būti joje išsaugomas, tačiau kartu ragina nepamiršti, kad žmogaus veiksmai daugeliu atvejų tebėra naudingi, visų pirma prižiūrint upes.
(2) (3) (4)
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2030 m.
ES biologinės įvairovės strategija.
Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (COM(2020) 380 final) (OL C 429, 2020 12 11, p. 259).
EESRK informacinis pranešimas „Ekstensyviosios gyvulininkystės ir organinių trąšų nauda įgyvendinant Europos žaliąjį kursą“.
Reabilituoti reiškia skirti daugiausia dėmesio tam tikrų ekologinių funkcijų atkūrimui.