C 140/18
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 4 21
3.11.
Pandemijos krizė Viduržemio jūros regione neigiamai paveikė visas visuomenės grupes; dėl jos labiausiai nukentėjo: jaunimas, nes pablogėjo padėtis darbo rinkoje, o mokyklas ir universitetus paveikė izoliavimo priemonės; moterys, dirbančios tam tikrose Pietų kaimynystės teritorijose, visų pirma neformaliojoje ekonomikoje, žemės ūkyje ir turizmo sektoriuje, kuris smarkiai nukentėjo dėl plitimo valdymo priemonių; pažeidžiami asmenys, kaip antai neoficialiai dirbantys asmenys ir pabėgėliai, kuriems dažnai taikomos socialinės apsaugos priemonės, bei negalią turintys asmenys, dažnai negaunantys reikalingų paslaugų.
3.12.
Kai kuriose Pietų kaimynystės teritorijose pandemijos poveikį sustiprino tam tikri veiksniai, kaip antai vandens trūkumas ir mažas higienos bei sanitarijos paslaugų prieinamumas, ypač didžiausią socialinę izoliaciją patiriantiems gyventojų sluoksniams, konfliktų teritorijose ir pabėgėlių stovyklose esantiems asmenims.
4.
Problemos ir galimybės 4.1.
Kaip nurodė Viduržemio jūros sąjungos (5) Generalinis sekretorius, dabartinė sveikatos krizė kelia pavojų per kelerius pastaruosius metus pasiektai socialinei ir ekonominei pažangai šioje teritorijoje.
Tačiau ši krizė yra proga sustiprinti integraciją ir padaryti ekonomiką atsparesnę.
4.2.
Pilietinės visuomenės vaidmuo Europos ir Viduržemio jūros regione yra labai svarbus po pandemijos kuriant teisingesnę ir įtraukesnę visuomenę; be to, kaip buvo nurodyta Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime (6), aktyvus socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės įsitraukimas yra labai svarbus siekiant nepalikti nuošalyje nė vieno asmens ir iš tikrųjų įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį.
4.3.
COVID-19 ir susijusios priemonės kelia pavojų pilietinės visuomenės tvarumui.
Vyriausybės ir daug paramos teikėjų sustabdė dotacijų skyrimą ir įšaldė finansavimą, perorientuodami lėšas kovai su COVID-19.
Dėl to kyla grėsmė jau ir taip trapiam pilietinės visuomenės organizacijų (PVO) tvarumui, galimybei toliau tarnauti bendruomenėms ir daugelio pilietinės visuomenės darbuotojų darbo vietoms, nors su PVO siejami dideli lūkesčiai.
EESRK pabrėžia, kad PVO nepaprastai svarbu gauti organizacinio tvarumo dotacijų ir pagrindinį paramos finansavimą, kad jos galėtų prisitaikyti prie greitai besikeičiančios padėties ir tęsti veiklą krizių metu.
4.4.
EESRK atskleidė, kad dėl klimato kaitos poveikio Viduržemio jūros regionas yra viena labiausiai pažeidžiamų pasaulio teritorijų.
COVID-19 neigiamai paveikė socialinę padėtį ir plėtrą, todėl būtina skubiai priimti darnaus vystymosi ir žaliosios ekonomikos strategijas.
4.5.
Priimant Viduržemio jūros regiono ekonomikos gaivinimo planus atsiveria galimybė užtikrinti regiono ekonomikos plėtrą ir socialinės bei aplinkos padėties gerėjimą.
Svarbiausia plėtros galimybių įgyvendinimą susieti su principų, kaip antai solidarumo, kovos su nelygybe ir teisinės valstybės apsaugos, laikymusi.
Siekiant visų šių tikslų svarbiausia, kad aktyviai įsitrauktų pilietinė visuomenė.
4.6.
Pietų kaimynystės šalyse būsimieji atkūrimo po COVID-19 planai kartu su ekonomikos augimu turėtų būti laikomi pirmaeilės svarbos aspektais įgyvendinant veiksmus, kuriais stabdomas dėl klimato kaitos, vandens trūkumo, dykumėjimo ir taršos kylančių aplinkos problemų įsigalėjimas.
Aplinkos apsaugos veiksmai galėtų turėti teigiamą poveikį Viduržemio jūros regione įvairinant ekonomiką ir kuriant kokybiškas darbo vietas.
Atsižvelgdamas į tai, EESRK atkreipia dėmesį į labai didelį atsinaujinančiųjų išteklių energijos (ypač saulės ir vėjo energijos) potencialą pietinėse šalyse partnerėse ir ragina ES ir jos valstybes nares šioje srityje siekti tvaresnių bendrų investicijų.
4.7.
EESRK jau nurodė, kad būtina skatinti teisingą pertvarką Viduržemio jūros regione, kartu siekiant teigiamo poveikio sveikatai, švietimui ir lyčių lygybei.
Siekiant, kad gaivinimas iš tikrųjų būtų grindžiamas pertvarkos ir skaitmeninimo principais, bus ypač svarbu skatinti informuotumo didinimą ir konkretų verslininkų požiūrį bei skaitmeninius įgūdžius.
EESRK pritaria pietinių šalių partnerių raginimui stiprinti ES ir jos valstybių narių įsipareigojimą bendradarbiauti tyrimų ir plėtros srityje Viduržemio jūros regione.
(5) (6)
Viduržemio jūros sąjungos užsienio reikalų ministrai nustatė glaudesnio bendradarbiavimo ir integracijos Europos ir Viduržemio jūros regione prioritetines sritis – Viduržemio jūros šalių sąjunga (ufmsecretariat.org).
https://www.2021portugal.eu/en/porto-social-summit/porto-social-commitment/