C 140/68
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.4.21.
4.5.
Az EGSZB megjegyzi, hogy az óceánpolitikai irányítás kihívásainak kezelését célzó tervezett beruházások nem elég ambiciózusak.
A szennyezés forrásai elleni küzdelemhez, a mérséklési intézkedésekhez és a tengeri tevékenységek irányításához minden ágazatban megfelelő pénzügyi erőfeszítésekre, strukturális intézkedésekre és a civil társadalom szerepvállalására van szükség.
Az EGSZB üdvözli az ÜHG-kibocsátás csökkentésére, valamint a legjobban teljesítők és az innováció ösztönzésére irányuló erőfeszítéseket (25).
Ez egyaránt támogathatja a tengeri szállítási ágazat dekarbonizációjára irányuló törekvést, valamint a tengerrel kapcsolatos kihívások leküzdését támogató Óceánalap létrehozását.
Az EGSZB kéri továbbá a szén-dioxid-kibocsátás kiigazítását célzó mechanizmus kiterjesztését a környezeti és társadalmi szempontokra is. 4.6.
A legkülső régiók földrajzi jellemzőik miatt alapvető szerepet játszhatnak az óceánok, tengerek és a tengeri erőforrások területén rejlő valamennyi lehetőség kiaknázásában, és prioritásként kell kezelni őket, mivel nagy potenciállal rendelkeznek a gazdaság fellendítésére, a minőségi munkahelyek teremtésére és az emberek jólétének biztosítására (26).
Mindezek miatt az EGSZB úgy véli, hogy meg kell erősíteni azt különleges szerepet, melyet a legkülső régiók tölthetnek be az óceánpolitikai irányítás megvalósításában, különösen az alábbi területeken: a) az „Óceánjaink és vizeink minőségének helyreállítása 2030-ig” elnevezésű küldetés; b) halászati adatok gyűjtése és nyomon követése; c) az illegális és megkülönböztetés nélküli halászat elleni küzdelem és a fenntartható halászat támogatása; valamint d) a tengeri területrendezéssel kapcsolatos ismeretek megosztása (27). 4.7.
Az óceánokkal kapcsolatos ismeretek elősegítik a tengereket érintő kihívások kommunikálását, és hozzájárulhatnak a megoldások előmozdításához.
A média és a politikusok is nagy figyelmet fordítanak a műanyagok problémájára, amely azonban csak egyike a tengerek és óceánok előtt álló számos kihívásnak.
A tengereket érintő kihívások, valamint a földhasználat és a fogyasztói magatartás közötti összefüggéseket gyakran figyelmen kívül hagyják.
Az EGSZB átfogóbb és átláthatóbb kommunikációt szorgalmaz az óceánokat illetően, valamint a jogszabályok és a tengert és a szárazföldet érintő intézkedések összehangolását.
Ez remélhetőleg utat nyit majd az ipari termelés átalakítása, valamint az olyan új technológiák és munkahelyek létrehozása előtt, amelyek jobban összpontosítanak a környezeti fenntarthatóságra. 4.8.
A közelmúltban kitört ukrajnai háború megváltoztatta a politikai helyzetet, és a figyelmet a nem várt vészhelyzetekre (energiaellátás, infláció) irányította.
A váratlan kihívások (például az Északi Áramlat gázvezetékeinek biztonsága és a Fekete-tengerben lerakott lőszerek, valamint az Északi-sarkvidék geopolitikai stratégiai jelentősége) további erőfeszítéseket tesznek szükségessé a megfelelő közös beavatkozások elfogadása érdekében.
Annak ellenére, hogy a háború a nyugat-balkáni útvonalon közlekedő migránsok számát is befolyásolta, a földközi-tengeri útvonalakon található átkelőhelyekre továbbra is nagy nyomás nehezedik, ami erőteljesen igénybe veszi az egyes uniós országok befogadókapacitását, és incidensek kockázatának teszi ki az embereket.
Az EGSZB felhívja az EU-t, hogy tegyen nagyobb erőfeszítéseket a tengeri biztonság támogatását célzó kezdeményezések finanszírozására, mivel a jelenlegi helyzet az éghajlati és gazdasági nyomás miatt várhatóan romlani fog.
Kelt Brüsszelben, 2023. január 24-én.
az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Christa SCHWENG
(25)
(26) (27)
Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Unión belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003/87/EK irányelv, az üvegházhatású gázok uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeréhez piaci stabilizációs tartalék létrehozásáról és működtetéséről szóló (EU) 2015/1814 határozat és az (EU) 2015/757 rendelet módosításáról (COM(2021) 551 final – 2021/0211 (COD)) valamint Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra az (EU) 2015/1814 határozatnak a 2030-ig az uniós üvegházhatásúgázkibocsátás-ke­ reskedelmi rendszerhez tartozó piaci stabilizációs tartalékba helyezendő kibocsátási egységek mennyisége tekintetében történő módosításáról (COM(2021) 571 final – 2021/0202 (COD))(HL C 152., 2022.4.6., 175. o.); A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) és az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus (CBAM) működőképessé tétele az uniós városok és régiók számára (HL C 301.
2022.8.5., 116. o.); az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer felülvizsgálatának európai parlamenti felülvizsgálata, (2022. június 22).
Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Milyen előnyöket jelentenek a legkülső régiók az EU számára?
(feltáró vélemény)(HL C 194., 2022.5.12., 44. o.).
COM(2022) 198 final.