21.4.2023.
HR
Službeni list Europske unije
C 140/47
1.4.
Iako je obnova prirode nužna u zaštićenim područjima zbog pogoršanja njihova stanja, sva obnovljena područja ne mogu niti bi smjela postati zaštićena područja.
EGSO smatra „ključnim da dio zaštićenih područja bude strogo zaštićen (uz upravljanje bez intervencije)” (2), no još je važnije na svim područjima osigurati korištenje zemljišta kojim se održava biološka raznolikost.
U većini područja nužno je nastojati rehabilitirati ekosustave tako da se pritom ne isključi obavljanje određenih prilagođenih gospodarskih aktivnosti.
Ekstenzivna poljoprivreda i šumarstvo doprinijeli su visokoj razini bioraznolikosti koju danas treba zaštititi.
Stoga je potrebno dodatno poduprijeti te ekstenzivne oblike poljoprivrede i šumarstva, koji se danas sve više napuštaju zbog svoje slabe gospodarske održivosti (3).
Rehabilitacija je stoga možda prikladniji znanstveni pojam koji se upotrebljava i u politikama koje su osmišljene kako bi se osigurala ravnoteža između života i proizvodnje.
EGSO stoga preporučuje da se izraz „obnova” zamijeni izrazom „rehabilitacija” (4), posebno s obzirom na to da priroda nije nešto statično što se može „obnoviti” u izvornom stanju kao što se to može s oštećenom kućom ili pokvarenim automobilom.
Brojne su studije pokazale da u mnogim slučajevima mjere za obnovu divljine, primjerice za tresetišta, uzrokuju znatne troškove, a da se pritom ne osigurava stvarna potpuna obnova „izvornog stanja”.
Moramo voditi računa o tome što želimo postići: cilj uredbe ne bi trebalo biti vraćanje okoliša u prirodno stanje, nego obnova usluga ekosustava u okolišu, a s time i potpora održivoj i multifunkcionalnoj uporabi tih područja.
Budući da su ljudi s vremenom promijenili prirodni okoliš, znanstveno je nemoguće postići „obnovu prirode”.
Sve veće klimatske promjene također mogu biti čimbenik zbog kojeg se u nekim ekosustavima više ne mogu u potpunosti postići uvjeti iz prošlosti.
S druge strane, osiguravati održivost okoliša promicanjem održivosti usluga ekosustava realan je cilj.
EGSO bi želio da se donese odgovarajući politički okvir, a u tom je pogledu dokument Komisije razočaravajući.
1.5.
Vremenski okviri i strogi pragovi nisu posve prikladni za nepredvidljivi karakter prirode.
Propisivanje strogih rokova državama članicama primjereno je samo u smislu određivanja administrativnih uvjeta i uvjeta planiranja.
Međutim, potreban je fleksibilan pristup kako bi se uzelo u obzir konkretne potrebe, uvjete, prilike, status proizvodnje i dohotka te polazne točke svakog prirodnog područja.
Prijedlog uredbe nije jasan u pogledu određivanja prioriteta i raspodjele mjera obnove koje bi trebale poduzeti države članice te se time ugrožava ostvarenje visokokvalitetnih rezultata na troškovno učinkovit način.
Opravdano je načelo da se odluke donose na razini država članica jer se njime osigurava i ostvarivanje prava vlasnika zemljišta te ono odražava načela supsidijarnosti i proporcionalnosti.
1.6.
Dokument Komisije razočaravajući je u pogledu ukupne procjene učinka, koja bi se trebala posebno usredotočiti na gospodarska, socijalna i prehrambena pitanja, stoga EGSO poziva na dodatnu procjenu učinka.
1.7.
EGSO preporučuje da se područja uz poljoprivredne površine, koja inicijalno nisu produktivna, ali su također vrlo važna za bioraznolikost, uključe u cilj od 10 %.
EGSO naglašava da se u tekstu Komisije utvrđuju posebno ambiciozni ciljevi za poljoprivrednike i podsjeća da je važno uzeti u obzir sva prirodna staništa koja su povoljna za vrste.
Važno je potaknuti društvo u cjelini da sudjeluje u poboljšanju naših ekosustava.
U vezi s tim EGSO podsjeća na načelo proporcionalnosti mjera (pravedna raspodjela opterećenja i troškova, ali i koristi) među raznim dionicima.
1.8.
EGSO podupire zadani cilj jer se on odnosi na stratešku ambiciju za budućnost EU-a i preporučuje jačanje ciljeva poticanjem obnove svih vodenih okoliša, uključujući ponovno natapanje tresetišta, osobito pomoću ekstenzivne poljoprivrede, uz istodobno osiguravanje socijalne i gospodarske održivosti poljoprivrede i šumarstva.
1.9.
EGSO je svjestan da nam je u Europi potrebna potpuno nova vodna politika.
Stoljetna politika što brže odvodnje vode iz prirode dovela je do brojnih negativnih posljedica na bioraznolikost, a u međuvremenu je, djelomično zbog klimatskih promjena, postao očit i negativan učinak na šumarstvo i poljoprivredu (suša, požari) te na stanovništvo (poplave).
EGSO stoga naglašava da se voda mora vratiti prirodi ili se u njoj zadržati, ali pritom ne zanemaruje činjenicu da je ljudsko djelovanje i dalje korisno u mnogim situacijama, primjerice u slučaju održavanja vodotoka.
(2) (3) (4)
Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote (COM(2020) 380 final) (SL C 429, 11.12.2020., str. 259.).
Informativno izvješće EGSO-a o temi „Koristi od ekstenzivnog stočarstva i organskih gnojiva u kontekstu europskog zelenog plana”.
Rehabilitacija znači usredotočiti se na ponovnu uspostavu određenih ekoloških funkcija.