21.4.2023
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 140/17
3.2 Uusi toimintaohjelma perustuu ajatukseen siitä, että tulevaisuuden strategisiin haasteisiin voidaan vastata menestyksekkäästi yhteisten etujen mukaisesti vain tekemällä yhteistyötä kumppanuuden hengessä.
Toimintaohjelmaan sisältyy erityinen talouden investointiohjelma, jolla tuetaan Välimeren alueen sosioekonomista elpymistä vuosina 2021– 2027.
Korkean edustajan Josep Borrellin mukaan yhteisenä tavoitteena on rakentaa rauhanomainen, turvallinen, demokraattinen, ympäristöä säästävä, vauras ja osallistava eteläinen naapurialue.
3.3 Med Dialogue for Rights and Equality -ohjelman äskettäin julkaisemassa tutkimuksessa Bridging the Sea (2) todettiin, että lähes 63 prosenttia eteläisellä naapurialueella toimivista kansalaisyhteiskunnan organisaatioista käsittelee demokratian ja oikeuksien lujittamisen kaltaisia kysymyksiä, kun taas yli 53 prosenttia käsittelee muun muassa sosioekonomisen eriarvoisuuden torjuntaa.
Ekologisten ja ympäristökysymysten tiedostaminen ja huomion kiinnittäminen niihin on yhä tärkeämpää.
Nämä tiedot vahvistavat sen, että perusta on jo vakaa ja että kansalaisyhteiskunnalle annettavaa tukea on vahvistettava, jotta tulevaisuuden haasteisiin voidaan vastata entistä paremmin.
3.4 Eteläisen naapurialueen kansalaisyhteiskunta on lisännyt toimintaansa kahden viime vuosikymmenen aikana.
Sen aktiivisuuden ansiosta on voitu lieventää väestölle aiheutuneita sosiaalisia ja terveydellisiä vaikutuksia, mutta samaan aikaan on tullut esiin tarve pyrkiä vahvistamaan kansalaisyhteiskunnan valmiuksia ja asiantuntemusta, jotta se voisi toimia paremmin.
3.5 Kuten muuallakin maailmassa, myös Välimeren alueella on koettu vakavia taloudellisia ja sosiaalisia häiriöitä covid-19-pandemian vuoksi.
Sosiaalisia ja terveydellisiä seurauksia on pahentanut asianmukaisen julkisen terveydenhuollon infrastruktuurin puute etenkin kaikkein heikoimmassa asemassa olevissa maissa.
Pandemiakriisi on monissa maissa kärjistänyt jo olemassa olevia kriisejä, jotka johtuvat monista tekijöistä, kuten jo ennestään epävarmasta taloudellisesta ja sosiaalisesta kehityksestä, korkeasta työttömyydestä ja eräillä Libyan ja Syyrian kaltaisilla alueilla myös konfliktien seurauksista.
3.6 Välimeren maiden hallitukset reagoivat välittömästi vaikkakin hyvin eri tavoin hillitäkseen pandemian leviämistä ottamalla käyttöön työntekijöihin ja yrityksiin kohdistettuja tukitoimenpiteitä, myös yhteistyössä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa, joskin näiden osallistuminen oli usein riittämätöntä ja joissakin tapauksissa olematonta.
Pandemian vaikutusten hillitsemiseksi lähes kaikki Välimeren alueen valtiot ottivat käyttöön sulkutoimia – kuten Marokko, Egypti, Jordania ja Libanon –, ulkonaliikkumiskieltoja ja matkustusrajoituksia.
3.7 Pandemiakriisin vuoksi monet alueen hallitukset ovat ryhtyneet toteuttamaan elvyttävää politiikkaa, joiden tarkoituksena on puuttua talouskriisiin ja tukea tiettyjä aloja kannustamalla tuotantoa, ottamalla käyttöön verohelpotuksia ja taloudellisia kannustimia sekä toteuttamalla toimia investointien houkuttelemiseksi.
3.8 Pandemia on aiheuttanut kielteisiä taloudellisia seurauksia kaikkialla Välimeren alueella, ja seuraukset johtuvat paitsi kotimaisen ja ulkoisen kysynnän vähenemisestä ja kulutuksen laskusta myös rahoitustilanteen heikkenemisestä ja julkisen velan kasvusta.
Pandemiakriisin alusta lähtien alueen hallitukset ovat osoittaneet lisäresursseja terveydenhuolto- ja talousjärjestelmille tiettyjen sektorien tukemiseksi.
Sen vuoksi lähes kaikkien Välimeren alueen maiden julkisen talouden alijäämä kasvaa huomattavasti.
3.9 Rajoitustoimenpiteet, joilla on estetty tai rajoitettu kansainvälistä liikkuvuutta, ovat vaikuttaneet ankarasti liikennealaan, ja sen vuoksi matkailu on ollut yksi pandemiakriisin eniten koettelemista aloista.
OECD on arvioinut alan supistuneen 45–70 prosenttia ja kansainvälisen matkailun vähentyneen 60–80 prosenttia (3).
Matkailu on yksi Välimeren alueen maiden talouden tärkeimmistä osa-alueista, ja YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) mukaan Egypti ja Marokko kuuluvat maihin, joihin kriisin vaikutukset kohdistuvat ankarimmin koko maailmassa (4).
3.10 Mikroyritykset, pk-yritykset ja itsenäiset ammatinharjoittajat ovat tärkeä osatekijä Välimeren etelärannikon maiden taloudessa.
Niiden liikevaihto on supistunut merkittävästi, ja useimmat niistä ovat joutuneet vähentämään työntekijöiden määrää.
Tässä yhteydessä on toteutettava rakenteellisia toimenpiteitä, joilla voidaan auttaa pk-yrityksiä selviämään kriisistä, kasvamaan ja innovoimaan niin, että ne voivat kohdata sekä digitalisaation että hiilestä irtautumisen haasteet.
(2) (3) (4)
https://meddialogue.eu/wp-content/uploads/2021/02/Publication-Bridging-the-sea.pdf https://read.oecd-ilibrary.org/view/?ref=124_124984-7uf8nm95se&title=Covid-19_Tourism_Policy_Responses&_­ ga=2.143901749.1647750476.1622806508-1692148678.1622806341 https://unctad.org/system/files/official-document/ditcinf2020d3_en.pdf