21.4.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 140/17
3.2.
Uus tegevuskava põhineb veendumusel, et ainult üheskoos ja partnerluse vaimus töötades saab edukalt lahendada tuleviku strateegilisi probleeme mõlema poole huvides.
Tegevuskava näeb ette spetsiaalse majandusinvesteeringute kava, et edendada Vahemere piirkonna sotsiaal-majanduslikku taastumist ajavahemikul 2021–2027.
Kõrge esindaja Josep Borrelli sõnul on ühine eesmärk ehitada üles rahumeelne, turvaline, demokraatlikum, keskkonnahoidlik, jõukas ja kaasav lõunanaabrus.
3.3.
Organisatsiooni Med Dialogue for Rights and Equality hiljuti avaldatud uuringust „Bridging the Sea“ (2) selgus, et peaaegu 63 % lõunanaabruses tegutsevatest kodanikuühiskonna organisatsioonidest tegeleb selliste küsimustega nagu demokraatia ja õiguste tugevdamine, samas kui üle 53 % tegeleb muu hulgas ka sotsiaal-majandusliku ebavõrdsuse vastu võitlemisega.
Üha olulisem on nende tundlikkus ja tähelepanu ökoloogilistele ja keskkonnaküsimustele.
Need andmed kinnitavad, et on olemas kindel alus ja vajadus tugevdada toetust kodanikuühiskonnale, et tulevaste proovikividega paremini toime tulla.
3.4.
Kodanikuühiskond on lõunanaabruse riikides viimase kahe aastakümne jooksul oma kohalolekut tugevdanud.
Kodanikuühiskonna aktiivsus on võimaldanud leevendada sotsiaalseid ja tervisealaseid tagajärgi elanikkonnale, kuid samal ajal näidanud vajadust võtta meetmeid, et tugevdada kodanikuühiskonna suutlikkust ja oskusi, et paremini tegutseda.
3.5.
Vahemere piirkonnas, nagu kogu ülejäänud maailmas, tekkis COVID-19 pandeemia järgne suur majanduslik ja sotsiaalne vapustus.
Sotsiaalseid ja tervisealaseid tagajärgi võimendas piisava avaliku sektori tervishoiutaristu puudumine, eriti kõige haavatavamates riikides.
Pandeemiakriis lisandus mitmes riigis juba olemasolevatele kriisidele, mis olid tingitud mitmest tegurist, nagu niigi ebakindel majanduslik ja sotsiaalne olukord, suur tööpuudus ja konfliktide tagajärjed mõnes piirkonnas, näiteks Liibüas ja Süürias.
3.6.
Kuigi märkimisväärsete erinevustega, reageerisid Vahemere piirkonna valitsused kohe, et pandeemia levikut tõkestada.
Selleks võtsid nad meetmeid töötajate ja ettevõtjate toetamiseks, samuti koostöös sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, kuigi nende osalemine oli sageli ebapiisav ja mõnel juhul puudus.
Pandeemia mõju piiramiseks kehtestasid peaaegu kõik Vahemere piirkonna riigid, nagu Maroko, Egiptus, Jordaania ja Liibanon, liikumiskeelud ja reisipiirangud.
3.7.
Pärast pandeemiakriisi rakendasid paljud piirkonna valitsused majanduskriisi leevendamiseks ja konkreetsete sektorite toetamiseks ekspansiivset poliitikat, soodustades tootmist, kehtestades maksu- ja majandussoodustusi ning võttes meetmeid investeeringute
3.8.
Pandeemia põhjustas negatiivseid majanduslikke tagajärgi kogu Vahemere piirkonnas, mitte ainult selliste tegurite tõttu nagu sise- ja välisnõudluse vähenemine ja tarbimise langus, vaid ka halveneva finantsolukorra ja valitsemissektori võla tõttu.
Alates pandeemiakriisi puhkemisest on piirkonna valitsused eraldanud täiendavaid vahendeid tervishoiu- ja majandussüsteemidele, et teatavaid sektoreid toetada.
Seetõttu suureneb märkimisväärselt peaaegu kõigi Vahemere piirkonna riikide eelarvepuudujääk.
3.9.
Piiravad meetmed, mis takistasid ja vähendasid rahvusvahelist liikuvust, tabasid transpordisektorit rängalt, mistõttu turism on olnud üks pandeemiakriisi kõige enam mõjutatud sektoritest.
OECD hinnangul kahanes see sektor 45–70 % ja rahvusvaheline turism 60–80 % (3).
Turism on Vahemere piirkonna riikide jaoks üks peamisi majandussektoreid ning ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) andmetel kuuluvad Egiptus ja Maroko maailma kõige enam mõjutatud riikide hulka (4).
3.10.
Mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad ning füüsilisest isikust ettevõtjad on lõunaranniku riikide majanduse veel üks oluline osa.
Nende käive on oluliselt vähenenud ja enamik neist on olnud sunnitud ka töötajaid koondama.
Sellega seoses on vaja võtta struktuurimeetmeid, mis aitavad VKEdel kriisist välja tulla, kasvada ja teha uuendusi, võttes vastu kahekordse väljakutse, milleks on digiüleminek ja CO2 heite vähendamine.
(2) (3) (4)
https://meddialogue.eu/wp-content/uploads/2021/02/Publication-Bridging-the-sea.pdf https://read.oecd-ilibrary.org/view/?ref=124_124984-7uf8nm95se&title=Covid-19_Tourism_Policy_Responses&_­ ga=2.143901749.1647750476.1622806508-1692148678.1622806341 https://unctad.org/system/files/official-document/ditcinf2020d3_en.pdf