14.4.2023
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 132/31 Onsdagen, 5 oktober 2022
— med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2021 En jämlikhetsunion: EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 (COM(2021)0101), — med beaktande av kommissionens förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (COM(2008)0426), — med beaktande av rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (15) (direktivet om tillfälligt skydd), — med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om situationen för romer som lever i bosättningar i EU (O-000022/2022 – B9-0018/2022 och O-000023/2022 – B9-0019/2022), — med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, — med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, och av följande skäl: A. EU:s värden frodas i ett samhälle som respekterar mångfald, pluralism, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och jämställdhet mellan kvinnor och män.
Medlemsstaterna har ett särskilt ansvar att säkerställa dessa värden för alla, inklusive romer.
B. Romer är ett samlingsbegrepp som omfattar en lång rad olika folk av romskt ursprung, såsom romer, sinter, kalé, romanichal och boyash/rudari.
Det omfattar även sådana grupper som ashkali, egyptier, yenish, dom, lom, rom och abdal, samt resandegrupper, inbegripet etniska resande eller dem som benämns med det administrativa begreppet gens du voyage, samt personer som identifierar sig som zigenare, utan att deras särdrag förnekas.
C. Romerna är Europas största etniska minoritet.
Oacceptabelt många romer i Europa lever fortfarande i fattigdom och social utestängning, under ytterst otrygga, osäkra och överbefolkade levnadsvillkor i segregerade områden på landsbygden och i städerna.
Frågan om romer som lever i bosättningar är inte begränsad till ett enskilt land och utgör därför ett europeiskt problem och måste behandlas som sådant.
Geografisk segregation utgör en viktig orsak till, och är ömsesidigt förstärkande med, ojämlik tillgång till hälso- och sjukvård, tidig barnomsorg och utbildning, sysselsättning och grundläggande tjänster, inbegripet tillgång till vägar, vattenförsörjning, sanitet och avlopp, el och avfallshämtning.
Geografisk segregation har inte bara fysiska och ekonomiska konsekvenser, utan även psykologiska och sociologiska, för både enskilda personer och grupper.
Den generationsöverskridande fattigdomen i romska bosättningar är av socioekonomisk karaktär och har allvarliga konsekvenser för romernas fysiska och mentala hälsa och välbefinnande, möjligheter i livet och åtnjutande av grundläggande mänskliga rättigheter.
D. Romer är utsatta för högre grad av låg arbetsintensitet, otrygg anställning och arbetslöshet, och befinner sig ofta i atypiska eller otrygga anställningssituationer, som hindrar dem från att kunna ta del av arbetslöshetssystem och pensionsrätter.
Romer saknar anställningsnätverk och utsätts för diskriminering i tillträdet till arbetsmarknaden och på arbetsplatsen, och är dessutom koncentrerade till socioekonomiskt missgynnade regioner.
De sex miljoner romer som bor i EU utgör en betydande och växande del av dess befolkning och har en enorm potential som endast kan tillvaratas om deras situation när det gäller sysselsättning och social integrering förbättras.
E. Enligt EU-Midis II uppgav endast en av fyra romer i åldern 16 år eller äldre sig vara anställd eller egenföretagare som huvudsaklig sysselsättning, och romska kvinnor uppgav en mycket lägre sysselsättningsgrad än romska män – 16 % jämfört med 34 %.
Situationen bland unga romer var särskilt oroväckande, med en genomsnittlig andel på 63 % som varken arbetar eller studerar, jämfört med EU-genomsnittet bland unga på 12 %.
Resultaten för denna åldersgrupp visade också att det finns en betydande könsklyfta, då 72 % av unga romska kvinnor klassas som att de varken arbetar eller studerar, jämfört med 55 % bland unga romska män.
Detta står i skarp kontrast till den övriga befolkningen (35 %).
Så många som 80 % av romerna uppgavs leva under sitt respektive lands gräns för fattigdomsrisk.
Var tredje romsk person bodde i en bostad utan kranvatten och en av tio personer saknade el i sin bostad.
Vart tredje romskt barn upplevde att en av deras familjemedlemmar gick till sängs hungrig minst en gång per månad och nästan hälften av romerna i åldern 6–24 år gick inte i skolan.
(15)
EGT L 212, 7.8.2001, s.
12.