C 132/58
SL
Uradni list Evropske unije
14.4.2023
sreda 5. oktobra 2022
T.
ker krčenje gozdov, prilaščanje zemljišč ter prekomerno izkoriščanje in črpanje naravnih virov, tudi s strani organiziranih kriminalnih združb, močno vplivajo na vodno gladino rek in jezer, spreminjajo vodni cikel ter prispevajo k sušenju rek in jezer ter onesnaževanju izkoriščanih območij;
U.
ker v sladkovodnih ekosistemih živi več kot 10 % vseh vrst in občutljivih oblik življenja, čeprav pokrivajo le 1 % površine Zemlje; ker se približno 70 % sladke vode na svetu nameni kmetijstvu, preostanek pa je razdeljen med industrijsko uporabo (19 %), zlasti v živilskem, tekstilnem, energetskem, industrijskem, kemijskem, farmacevtskem in rudarskem sektorju, ter gospodinjsko porabo (11 %), vključno s prehrano ljudi;
V.
ker zdravi ekosistemi omogočajo izboljšanje količine in kakovosti vode, hkrati pa povečujejo odpornost na podnebne spremembe;
W. ker je kmetijstvo največji porabnik sladkovodnih virov na svetu; ker se tretjina ornih zemljišč po vsem svetu uporablja za prehrano živine; ker je v poročilu FAO za leto 2020 o razmerah v prehrani in kmetijstvu – premagovanje izzivov, povezanih z vodo v kmetijstvu navedeno, da je pridelavo hrane in prihodke na podeželju mogoče bistveno izboljšati z naložbami v nove namakalne sisteme oziroma v prilagoditev in posodobitev obstoječih, te pa bi bilo treba dopolniti tudi z boljšim gospodarjenjem z vodo, kar zajema tudi boljše kmetijske prakse; ker prilaščanje zemljišč negativno vpliva na razpoložljivost in kakovost vode, lokalnim skupnostim jemlje vodne vire in krši njihovo človekovo pravico do varne pitne vode;
X.
ker je energetski sektor trenutno odgovoren za 10 % svetovnih odvzemov vode in ker se ocenjuje, da se bo poraba vode v tem sektorju do leta 2040 povečala za približno 60 %;
Y.
ker nedvomno neprimerna in v številnih primerih tudi nezakonita ekstraktivna industrija močno vpliva na površinske in podzemne vodne vire ter prispeva k onesnaževanju in uničevanju ledenikov, gozdov, mokrišč, rek in drugih vodnih virov, ki so bistvenega pomena za prehrano ljudi;
Z.
ker je tekstilna industrija eden od sektorjev, ki porabijo največ vode na svetu, oblačila in tekstilni izdelki pa se proizvajajo v nekaterih regijah na svetu, kjer najbolj primanjkuje vode; ker je ta industrija uvrščena med drugo najbolj onesnažujočo industrijo na svetu in ker velik del tega onesnaževanja konča v vodi; ker namerava Evropska komisija v prvem četrtletju leta 2022 sprejeti t. i. strategijo EU za trajnostni tekstil, katere namen je prispevati k prehodu EU na krožno gospodarstvo, v katerem se bodo tekstilni izdelki oblikovali tako, da bodo trajnejši, ponovno uporabni, da jih bo mogoče popraviti in reciklirati ter da bodo energetsko učinkoviti;
AA.
ker vse večje povpraševanje po vodi povzroča prekomerno izkoriščanje vodnih virov, zaradi pomanjkanja pa je voda postala sporni vir; ker je po podatkih OZN na svetu približno 300 območij, na katerih naj bi leta 2025 prišlo do konflikta zaradi vode;
AB.
ker je ohranjanje vodnih virov ogroženo in ker so številne države vplivanje na kakovost vode uvrstile med kazniva dejanja; ker so bili v zadnjih letih okoljevarstveniki in zagovorniki pravice do vode tarča vse večjega števila napadov, tudi ubojev, ugrabitev, mučenja, nasilja na podlagi spola, groženj, nadlegovanja, ustrahovanja, kampanj blatenja, kriminalizacije, sodnega nadlegovanja, prisilnih izselitev in razselitev, in ker jih je treba nujno proaktivno podpreti, varovati njihovo življenje in skrbeti za njihovo varnost; ker je več finalistov za nagrado Saharova za svobodo misli na udaru zaradi vloge pri zaščiti vode in skupnih dobrin; ker so bili aktivisti, ki so želeli obraniti reko Guapinol, zaprti in izpuščeni šele po več kot dveh letih; ker je Lolita Chávez že štiri leta v izgnanstvu zaradi obrambe ozemlja pred dejavnostmi hidroelektrarn na reki Iximulew (Gvatemala); ker je bila Berta Cáceres leta 2016 ubita zaradi obrambe rek Blanco in Gualcarque, naročniki tega kaznivega dejanja pa še vedno niso bili obsojeni;
AC.
ker je po podatkih organizacije Global Witness več kot tretjina svetovnih zagovornikov zemlje in okoljevarstvenikov, ki so bili umorjeni med letoma 2015 in 2019, pripadala domorodnim ljudstvom, katerih znanje in spretnosti s področja upravljanja zemljišč in vode so ključnega pomena za boj proti podnebni krizi in izgubi biotske raznovrstnosti;
AD.
ker sta bila preprečevanje dostopa do vode in uničenje vodne infrastrukture uporabljena kot bistvena taktika okupacijskih sil, da so priključile zasedena ozemlja in prebivalce razselile z njihovih zemljišč;