14.4.2023
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 132/31 Streda 5. októbra 2022
— so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. marca 2021 s názvom Únia rovnosti: Stratégia v oblasti práv osôb so zdravotným postihnutím na roky 2021 – 2030 (COM(2021)0101), — so zreteľom na návrh Komisie na smernicu Rady o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na náboženské vyznanie alebo vieru, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálnu orientáciu (COM(2008)0426), — so zreteľom na smernicu Rady 2001/55/ES z 20. júla 2001 o minimálnych štandardoch na poskytovanie dočasnej ochrany v prípade hromadného prílevu vysídlených osôb a o opatreniach na podporu rovnováhy úsilia medzi členskými štátmi pri prijímaní takýchto osôb a znášaní z toho vyplývajúcich dôsledkov (15) (smernica o dočasnej ochrane), — so zreteľom na otázky Rade a Komisii o situácii Rómov žijúcich v osadách v EÚ (O-000022/2022 – B9-0018/2022 a O-000023/2022 – B9-0019/2022), — so zreteľom na článok 136 ods.
5 a článok 132 ods.
2 rokovacieho poriadku, — so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, A. keďže hodnoty EÚ prevládajú v spoločnosti, ktorá rešpektuje rozmanitosť, pluralizmus, nediskrimináciu, toleranciu, spravodlivosť, solidaritu a rodovú rovnosť; keďže členské štáty nesú osobitnú zodpovednosť za zaručenie týchto hodnôt pre všetkých vrátane Rómov; B. keďže „Rómovia“ je súhrnný pojem, ktorý zahŕňa širokú škálu rôznych osôb rómskeho pôvodu, ako sú Rómovia, Sinti, Kalé, Romaničalovia a Bojaši/Rudari; keďže sa vzťahuje aj na skupiny, ako sú Aškali, Egypťania, Jenišovia, Dómovia, Lomovia, Rómovia a Abdaliovia, ako aj na kočovníkov vrátane etnických Travellerov alebo osôb zahrnutých pod administratívny pojem Gens du voyage a osôb, ktoré sa identifikujú ako „Cigáni“, a to všetko bez toho, aby sa popierali ich osobitosti; C. keďže Rómovia sú najväčšou etnickou menšinou v Európe; keďže neprijateľne vysoký počet Rómov v Európe stále žije v chudobe, je sociálne vylúčený a žije v mimoriadne neistých, nebezpečných a preľudnených podmienkach v segregovaných vidieckych a mestských oblastiach; keďže problém Rómov žijúcich v osadách sa neobmedzuje len na jednu krajinu, a preto je európskym problémom a ako taký sa musí riešiť; keďže priestorová segregácia predstavuje hlavnú príčinu nerovnakého prístupu k zdravotnej starostlivosti, starostlivosti o deti v ranom veku a k vzdelávaniu, zamestnanosti a základným službám vrátane cestného prístupu, zásobovania vodou, sanitačných a kanalizačných zariadení, elektrickej energie a zberu odpadu, pričom ich vzájomne posilňuje; keďže má nielen fyzické a hospodárske dôsledky, ale aj psychologické a sociologické dôsledky, a to pre jednotlivcov, ako aj pre komunity; keďže medzigeneračná chudoba v rómskych osadách má sociálno-ekonomickú povahu a vážne dôsledky na fyzické a duševné zdravie a kvalitu života Rómov, ich životné príležitosti a uplatňovanie ich základných ľudských práv; D. keďže Rómovia čelia vyššej miere nízkej intenzity práce, neistoty zamestnania a nezamestnanosti a často pracujú v atypických alebo neistých pracovných situáciách, čo im bráni v prístupe k systémom podpory v nezamestnanosti a nárokom na dôchodok; keďže Rómom chýbajú siete zamestnanosti, sú diskriminovaní v prístupe k zamestnaniu a na pracovisku a takisto sa sústreďujú v sociálno-ekonomicky znevýhodnených regiónoch; keďže 6 miliónov Rómov žijúcich v EÚ predstavuje významnú a rastúcu časť jej obyvateľstva a má obrovský potenciál, ktorý bude možné využiť len vtedy, ak sa zlepší ich situácia v oblasti zamestnanosti a sociálneho začlenenia; E. keďže podľa druhého prieskumu EÚ týkajúceho sa menšín a diskriminácie (EÚ – MIDIS II) len štvrtina Rómov vo veku od 16 rokov uviedla ako svoju hlavnú činnosť, že je „zamestnaná“ alebo „samostatne zárobkovo činná“, a keďže rómske ženy uvádzajú oveľa nižšiu mieru zamestnanosti ako rómski muži – len 16 % v porovnaní s 34 %; keďže situácia mladých ľudí bola obzvlášť znepokojujúca, keďže priemerná miera Rómov, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET), bola 63 % v porovnaní s priemerom EÚ, ktorý bol 12 %; keďže v tejto vekovej skupine výsledky ukázali aj značný rodový rozdiel, keď 72 % mladých rómskych žien bolo zaradených do kategórie NEET v porovnaní s 55 % mladých rómskych mužov; keďže je to v príkrom rozpore so zvyškom obyvateľstva (35 %); keďže podľa prieskumu až 80 % Rómov žilo pod hranicou rizika chudoby v ich krajine; keďže každý tretí Róm žije v obydlí bez prípojky na vodovod a každý desiaty bez elektrickej energie; keďže každé tretie rómske dieťa zažíva, že niekto z jeho rodinných príslušníkov hladuje aspoň raz za mesiac, a takmer polovica Rómov vo veku 6 až 24 rokov nenavštevuje školu;
(15)
Ú. v. ES L 212, 7.8.2001, s.
12.