14.4.2023
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 132/109 Joi, 6 oktombrie 2022
I. întrucât, potrivit Platformei interguvernamentale științifico-politice privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice și Grupului interguvernamental privind schimbările climatice, biodiversitatea marină este grav amenințată; întrucât Agenția Europeană de Mediu (AEM) a emis avertizări asupra stării actuale de degradare a mediului marin european și asupra necesității de a reface rapid ecosistemele noastre marine, acordând atenție impactului activităților umane asupra mediului marin; întrucât zonele vulnerabile marine, cum ar fi recifele de corali, mangrovele și straturile de iarbă de mare, sunt grav degradate și amenințate de schimbările climatice și de poluare;
J. întrucât neîndeplinirea obiectivelor Acordului de la Paris ar avea un impact enorm asupra mediului și costuri economice uriașe, crescând inclusiv probabilitatea de a se atinge punctele de basculare climatice la care nivelurile de temperatură ar începe să limiteze capacitatea naturii de a absorbi carbonul în ocean;
K. întrucât balenele îmbunătățesc productivitatea ecosistemelor și joacă un rol semnificativ în captarea carbonului din atmosferă; întrucât fiecare balenă uriașă sechestrează în medie 33 de tone de CO2 în timpul vieții; întrucât, potrivit calculelor Fondului Monetar Internațional, dacă balenelor li s-ar permite să revină la numărul lor anterior vânătorii de balene, s-ar genera o creștere semnificativă a fitoplanctonului pozitiv din punct de vedere climatic, ceea ce ar duce la capturarea suplimentară a sute de milioane de tone de CO2 pe an, echivalentul unei apariții bruște a 2 miliarde de copaci (15); întrucât protecția balenelor ar trebui să fie o prioritate a guvernanței internaționale a oceanelor;
L. întrucât oceanul ar trebui recunoscut la nivel internațional ca bun comun mondial și ar trebui protejat ținând cont de unicitatea și interconectarea sa, precum și de serviciile ecosistemice esențiale pe care le oferă, de care depind generațiile actuale și viitoare pentru supraviețuirea și bunăstarea lor;
M. întrucât, datorită caracteristicilor și particularităților lor geografice, regiunile ultraperiferice și insulele UE ajută UE să beneficieze de dimensiunea geostrategică, ecologică, economică și culturală a oceanelor și îi atribuie responsabilități; întrucât regiunile ultraperiferice și insulele sunt printre cele mai afectate de schimbările climatice, în special în ceea ce privește dezvoltarea durabilă, comparativ cu restul UE și cu restul țărilor dezvoltate;
N. întrucât Agenția Europeană de Mediu a definit guvernanța oceanelor ca fiind „gestionarea și utilizarea oceanelor lumii și a resurselor acestora în moduri care le mențin sănătoase, productive, sigure, securizate și reziliente” (16);
O. întrucât economia albastră a UE asigură 4,5 milioane de locuri de muncă directe și include toate industriile și sectoarele legate de oceane, mări și zone de coastă, cum ar fi transportul maritim, transportul maritim de pasageri, pescuitul și generarea de energie, precum și porturile, șantierele navale, turismul de coastă și acvacultura terestră; întrucât aspectele economice legate de oceane reprezintă un element important al pachetului Pactului verde european și al planului de redresare și întrucât dezvoltarea unei economii albastre durabile în ceea ce privește ecosistemele marine ar putea stimula semnificativ dezvoltarea economică, precum și crearea de locuri de muncă, în special în țările și regiunile de coastă și insulare și în regiunile ultraperiferice (17);
P. întrucât, la summitul „One Ocean”, care a avut loc la Brest în februarie 2022, Franța și Columbia au lansat o coaliție mondială pentru carbonul albastru și a fost lansată, de asemenea, coaliția foarte ambițioasă privind BBNJ,
1. solicită UE să preia rolul de lider în ceea ce privește protejarea oceanelor, refacerea ecosistemelor marine și sensibilizarea cu privire la rolul esențial pe care îl joacă oceanul în menținerea unei planete vii pentru oameni și animale și cu privire la numeroasele beneficii pe care le aduce societăților noastre; consideră că este important, în acest context, să ne îmbunătățim relația cu oceanele; încurajează Comisia să promoveze o mai bună integrare a aspectelor legate de conservarea oceanelor în alte domenii de politică, inclusiv în cadrul viitoarelor conferințe privind clima și biodiversitatea, în special COP15 și COP27;
(15) (16) (17)
Fondul Monetar Internațional, „A strategy to protect whales can limit greenhouse gases and global warming” (O strategie pentru protejarea balenelor poate limita emisiile de gaze cu efect de seră și încălzirea globală), decembrie 2019.
Agenția Europeană de Mediu, „Ocean governance” (Guvernanța oceanelor), 5 mai 2022.
Astfel cum se afirmă în rezoluția Parlamentului din 3 mai 2022 intitulată „Către o economie albastră sustenabilă în UE: rolul sectoarelor pescuitului și acvaculturii”.