C 132/58
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
14.4.2023.
Trešdiena, 2022. gada 5. oktobris
T.
tā kā atmežošana, zemes sagrābšana un dabas resursu pārmērīga izmantošana un ieguves darbības, tostarp darbības, ko veic organizētās noziedzības grupējumi, būtiski ietekmē upju un ezeru ūdens līmeni, maina ūdens ciklu un veicina upju un ezeru izžūšanu, kā arī izmantoto teritoriju piesārņošanu;
U.
tā kā saldūdens ekosistēmas aizņem mazāk nekā 1 % no Zemes virsmas, taču tajās mīt vairāk nekā 10 % no visām sugām un tām raksturīga ievērojama bioloģiskā daudzveidība; tā kā aptuveni 70 % no pasaules saldūdens tiek izmantoti lauksaimniecībā, bet pārējā daļa tiek izmantota rūpniecībā (19 %), galvenokārt pārtikas, tekstilizstrādājumu, enerģētikas, rūpniecības, ķīmijas, farmācijas un ieguves rūpniecības nozarēs, un mājsaimniecībās (11 %), tostarp patēriņā;
V.
tā kā veselīgas ekosistēmas ļauj uzlabot ūdens daudzumu un kvalitāti, vienlaikus palielinot noturību pret klimata pārmaiņām,
W. tā kā lauksaimniecība ir lielākais saldūdens resursu patērētājs pasaulē; tā kā viena trešdaļa aramzemes visā pasaulē tiek izmantota, lai audzētu lauksaimniecības dzīvniekiem vajadzīgo barību; tā kā FAO 2020. gada ziņojumā “Pārtikas un lauksaimniecības stāvoklis — ūdens resursu problēmu pārvarēšana lauksaimniecībā” ir norādīts, ka pārtikas ražīgumu un lauku ienākumus var ievērojami palielināt, veicot ieguldījumus jaunās apūdeņošanas sistēmās vai pielāgojot un modernizējot esošās sistēmas, un ka tas būtu jāapvieno ar uzlabotu ūdens resursu apsaimniekošanas praksi, tostarp uzlabotu lauksaimniecības praksi; tā kā zemes sagrābšana negatīvi ietekmē ūdens pieejamību un kvalitāti, atņem ūdens avotus vietējām kopienām un pārkāpj to cilvēktiesības uz drošu dzeramo ūdeni; X.
tā kā 10 % no visas pasaules ūdens ieguves ir saistīti ar enerģijas ražošanu un tiek lēsts, ka līdz 2040. gadam ūdens patēriņš enerģētikas nozarē palielināsies par aptuveni 60 %;
Y.
tā kā noteikta ļaunprātīga un daudzos gadījumos nelikumīga ieguves rūpniecība ir ievērojami ietekmējusi virszemes ūdeņu vai gruntsūdeņu resursus un ledāju, mežu, mitrāju, upju un citu cilvēku patēriņam svarīgu dzeramā ūdens avotu piesārņojumu un iznīcināšanu;
Z.
tā kā tekstilrūpniecība ir viena no nozarēm, kas patērē visvairāk ūdens, un tā kā dažos no reģioniem, kuros ražo apģērbu un tekstilizstrādājumus, ir vērojams vislielākais ūdens trūkums pasaulē; tā kā šī nozare ir klasificēta kā otra vispiesārņojošākā nozare pasaulē un liela daļa šā piesārņojuma nonāk ūdenī; tā kā Eiropas Komisija 2022. gada pirmajos četros mēnešos plāno pieņemt tā dēvēto ES ilgtspējīgu tekstilizstrādājumu stratēģiju, lai palīdzētu ES pāriet uz aprites ekonomiku, kurā tekstilizstrādājumi tiek izstrādāti tā, lai tie būtu izturīgāki, atkārtoti lietojami, labojami, reciklējami un energoefektīvi;
AA.
tā kā augošais pieprasījums pēc ūdens noved pie ūdens resursu pārmērīgas izmantošanas un tā nepietiekamības dēļ ūdens ir kļuvis par domstarpību cēloni; tā kā saskaņā ar ANO datiem pasaulē ir aptuveni trīssimt apgabalu, kuros līdz 2025. gadam ir paredzams ūdens trūkuma izraisīts konflikts; AB.
tā kā daudzās valstīs notiek uzbrukumi ūdens resursu aizsardzībai un par ūdens kvalitātes apdraudēšanu tiek noteikta kriminālatbildība; tā kā pēdējos gados pret vides un ūdens tiesību aizstāvjiem tiek vērsts aizvien lielāks skaits uzbrukumu, tostarp slepkavības, nolaupīšanas, spīdzināšana, dzimumbalstīta vardarbība, draudi, uzmākšanās, iebiedēšana, nomelnošanas kampaņas, kriminalizācija, tiesiskā vajāšana, piespiedu izraidīšana un pārvietošana, un tā kā ir steidzami nepieciešams viņus proaktīvi atbalstīt un aizsargāt viņu dzīvību un drošību; tā kā vairāki Saharova balvas par domas brīvību finālisti tiek apdraudēti saistībā ar viņu lomu ūdens un kopējo labumu aizsardzībā; tā kā Gvapinolas upes ūdeņu aizstāvji atradās ieslodzījumā vairāk nekā divus gadus, pirms viņus atbrīvoja; tā kā Lolita Chávez četrus gadus ir pavadījusi izsūtījumā par savas teritorijas aizstāvību pret hidroelektrostacijas darbību Iksimulevā (Gvatemala); tā kā 2016. gadā Berta Cáceres tika nogalināta par to, ka cīnījās par Blanko un Gvalkarkes upju aizsardzību, un šī nozieguma pasūtītāji joprojām nav notiesāti; AC. tā kā saskaņā ar organizācijas “Global Witness” datiem vairāk nekā trešdaļa pasaules zemes un vides aizstāvju, kas nogalināti laikposmā no 2015. gada līdz 2019. gadam, pārstāvēja pirmiedzīvotāju kopienas, kuru zemes un ūdens apsaimniekošanas prasmes ir būtiskas, lai cīnītos pret klimata krīzi un bioloģiskās daudzveidības zudumu; AD. tā kā ūdens pieejamības liegšana un ūdens infrastruktūras iznīcināšana ir būtiska taktika, ko okupācijas spēki izmanto, lai anektētu okupētās teritorijas un piespiestu cilvēkus pamest savu zemi;