14.4.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 132/31 Trešdiena, 2022. gada 5. oktobris
— ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam” (COM(2021)0101), — ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas (COM(2008)0426), — ņemot vērā Padomes 2001. gada 20. jūlija Direktīvu 2001/55/EK par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (15) (Pagaidu aizsardzības direktīva), — ņemot vērā jautājumus Padomei un Komisijai par apmetnēs dzīvojošu marginalizēto romu kopienu stāvokli ES (O-000022/2022 – B9-0018/2022 un O-000023/2022 – B9-0019/2022), — ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu, — ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas rezolūcijas priekšlikumu, A. tā kā ES vērtības dominē sabiedrībā, kurā tiek respektēta daudzveidība, plurālisms, nediskriminācija, iecietība, taisnīgums, solidaritāte un dzimumu līdztiesība; tā kā dalībvalstīm ir īpašs pienākums garantēt šo vērtību ievērošanu visiem, tostarp romiem; B. tā kā “romi” ir visaptverošs termins, kas aptver plašu dažādu romu izcelsmes cilvēku loku, piemēram, romus, sintus, kalus, romanišelus un bojašus/rudarus; tā kā tas aptver arī tādas grupas kā aškalus, ēģiptiešus, jenišus, domus, lomus, romus un abdalus, kā arī klejotājus un tautas, tostarp etniskos klejotājus vai tos, ko apzīmē ar administratīvo terminu “gens du voyage” un cilvēkus, kas sevi identificē kā čigānus, nenoliedzot šo grupu īpašās iezīmes; C. tā kā romi ir Eiropas lielākā etniskā minoritāte; tā kā nepieņemami liels romu skaits Eiropā joprojām dzīvo nabadzībā un ir sociāli atstumti, saskaroties ar ārkārtīgi nestabiliem, nedrošiem un pārapdzīvotiem dzīves apstākļiem nošķirtās lauku un pilsētu teritorijās; tā kā jautājums par apmetnēs dzīvojošiem romiem neaprobežojas tikai ar vienu valsti un tādēļ tā ir Eiropas problēma, kura ir jārisina atbilstošā veidā; tā kā telpiskā segregācija ir viens no galvenajiem cēloņiem, kas rada nevienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei, agrīnai bērnu aprūpei un izglītībai, nodarbinātībai un pamatpakalpojumiem, tostarp ceļu pieejamībai, ūdensapgādei, sanitārijai un kanalizācijas iekārtām, elektroenerģijai un atkritumu savākšanai, un šī segregācija un tās sekas savstarpēji pastiprina viena otru; tā kā tas rada ne tikai fiziskas un ekonomiskas sekas, bet arī psiholoģiskas un socioloģiskas sekas gan atsevišķām personām, gan kopienām; tā kā starppaaudžu nabadzība romu apdzīvotajās apmetnēs ir sociālekonomiskas dabas un nopietni ietekmē romu fizisko un garīgo veselību un labbūtību, dzīves iespējas un viņu pamattiesību izmantošanu; D. tā kā romi saskaras ar zemas nodarbinātības intensitātes, nodarbinātības nestabilitātes un bezdarba augstāku līmeni un bieži vien ir netipiskā vai nestabilā nodarbinātības situācijā, kas apgrūtina viņu piekļuvi bezdarba shēmām un tiesībām uz pensiju; tā kā romiem trūkst nodarbinātības tīklu un viņi cieš no diskriminācijas attiecībā uz piekļuvi nodarbinātībai un darbvietām, kā arī viņi visbiežāk dzīvo sociāli un ekonomiski nelabvēlīgos reģionos; tā kā 6 miljoni romu, kas dzīvo ES, veido ievērojamu un pieaugošu tās iedzīvotāju daļu un viņiem ir milzīgs potenciāls, ko būs iespējams realizēt tikai tad, ja uzlabosies viņu nodarbinātības un sociālās iekļautības situācija; E. tā kā saskaņā ar EU-MIDIS II datiem tikai viens no četriem romiem, kas ir vismaz 16 gadus vecs, ziņoja, ka viņa galvenais darba veids ir nodarbinātība vai pašnodarbinātība, un tā kā romu sievietes ziņoja par daudz zemāku nodarbinātības līmeni nekā romu vīrieši, proti, 16 % salīdzinājumā ar 34 %; tā kā jauniešu situācija bija īpaši satraucoša, jo vidēji romu NEET (jaunieši, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu) rādītājs ir 63 % salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju — 12 %; tā kā šajā vecuma grupā rezultāti liecināja arī par ievērojamu atšķirību starp dzimumiem, jo 72 % jaunu romu sieviešu ir klasificētas kā NEET salīdzinājumā ar 55 % jaunu romu vīriešu; tā kā tas ir krasā pretstatā pārējiem iedzīvotājiem (35 %); tā kā tika ziņots, ka līdz pat 80 % romu dzīvo zem savas valsts nabadzības riska sliekšņa; tā kā katrs trešais roms dzīvo mājoklī bez ūdensvada ūdens, bet katrs desmitais — bez elektrības; tā kā katrs trešais romu bērns vismaz reizi mēnesī saskarās ar to, ka viens no viņa ģimenes locekļiem dodas gulēt nepaēdis, un gandrīz puse romu vecumā no 6 līdz 24 gadiem neapmeklē skolu;
(15)
OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.