14.4.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 132/109 Ceturtdiena, 2022. gada 6. oktobris
I. tā kā Starpvaldību zinātnes un politikas platforma bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā un Klimata pārmaiņu starpvaldību padome ir norādījušas, ka jūras bioloģiskā daudzveidība ir nopietni apdraudēta; tā kā Eiropas Vides aģentūra ir brīdinājusi par pašreizējo Eiropas jūras vides degradēto stāvokli un norādījusi, ka strauji jāatjauno mūsu jūras ekosistēmas, pievēršoties cilvēka darbības ietekmei uz jūras vidi; tā kā stipri degradēti jūras kritiski svarīgie biotopi, tādi kā koraļļu rifi, mangrovju un jūraszāļu audzes, un tos apdraud klimata pārmaiņas un piesārņojums;
J. tā kā Parīzes nolīguma mērķu nesasniegšana radītu milzīgu ietekmi uz vidi un ekonomiskās izmaksas, tostarp palielinātu iespējamību, ka tiks sasniegti kritiskie punkti, kuros temperatūras līmeņi sāktu ierobežot dabas spēju absorbēt oglekli okeānā;
K. tā kā vaļi palielina ekosistēmu produktivitāti un tiem ir būtiska nozīme oglekļa uztveršanā no atmosfēras; tā kā katrs lielais valis dzīves laikā vidēji sekvestrē 33 tonnas CO2; tā kā saskaņā ar Starptautiskā Valūtas fonda aprēķiniem, ja vaļu populācijai ļautu atjaunoties līdz tādam skaitam, kāds bija pirms vaļu medību atļaušanas, rastos ievērojams klimatam labvēlīga fitoplanktona pieaugums, kā rezultātā gadā papildus tiktu uztvertas simtiem miljonu tonnu CO2, kas atbilstu situācijai, kāda rastos, ja pēkšņi parādītos divi miljardi jaunu koku (15); tā kā vaļu aizsardzībai vajadzētu būt starptautiskas okeānu pārvaldības prioritātei;
L. tā kā okeāns starptautiskā līmenī būtu jāatzīst par globālu kopēju objektu un būtu jāaizsargā, ņemot vērā tā unikalitāti un savstarpējo saikni, kā arī tā sniegtos būtiskos ekosistēmu pakalpojumus, no kuriem ir atkarīga pašreizējo un nākamo paaudžu izdzīvošana un labklājība;
M. tā kā, pateicoties to ģeogrāfiskajām īpatnībām un specifikai, ES tālākie reģioni un salas palīdz ES gūt labumu no okeāna ģeostratēģiskās, ekoloģiskās, ekonomiskās un kultūras dimensijas, tādēļ ES ir konkrēti pienākumi; tā kā tālākie reģioni un salas ir vieni no visvairāk skartajiem reģioniem, jo īpaši klimata pārmaiņu un ilgtspējīgas attīstības ziņā, salīdzinot ar pārējo ES un pārējo attīstīto pasauli;
N. tā kā Eiropas Vides aģentūra okeānu pārvaldību ir definējusi kā “pasaules okeānu un to resursu pārvaldību un izmantošanu tā, lai tie būtu veselīgi, produktīvi, nekaitīgi, droši un noturīgi” (16);
O. tā kā ES zilā ekonomika nodrošina 4,5 miljonus tiešo darbvietu un ietver visas nozares un sektorus, kas saistīti ar okeānu, jūrām un piekrastēm, piemēram, kuģniecību, jūras pasažieru transportu, zivsaimniecību un enerģijas ražošanu, kā arī ostas, kuģu būvētavas, piekrastes tūrismu un sauszemes akvakultūru; tā kā ar okeānu saistīti ekonomikas jautājumi ir svarīgs Eiropas zaļā kursa paketes un atjaunošanas plāna elements un tā kā ilgtspējīgas zilās ekonomikas attīstība attiecībā uz jūras ekosistēmām varētu ievērojami veicināt ekonomikas attīstību, kā arī darbvietu radīšanu, jo īpaši piekrastes un salu valstīs un reģionos un tālākajos reģionos (17);
P. tā kā 2022. gada februārī Brestā notikušajā Viena okeāna samitā Francija un Kolumbija izveidoja globālu zilā oglekļa koalīciju un tika izveidota arī augsta vēriena koalīcija BBNJ jautājumā,
1. aicina ES uzņemties vadību okeāna aizsardzībā, jūras ekosistēmu atjaunošanā un informētības palielināšanā par okeāna būtisko nozīmi apdzīvojamas planētas saglabāšanā cilvēkiem un dzīvniekiem un par daudzajām priekšrocībām, ko tas sniedz mūsu sabiedrībai; šajā sakarā uzskata, ka ir svarīgi uzlabot mūsu attiecības ar okeānu; mudina Komisiju veicināt okeānu saglabāšanas jautājumu labāku integrāciju citās politikas jomās, tostarp gaidāmajās klimata un biodaudzveidības konferencēs, jo īpaši COP 15 un COP 27;
(15) (16) (17)
Starptautiskais Valūtas fonds, “A strategy to protect whales can limit greenhouse gases and global warming”, 2019. gada decembris.
Eiropas Vides aģentūra, “Ocean governance”, 2022. gada 5. maijs.
Kā apstiprināts Parlamenta 2022. gada 3. maija rezolūcijā “Virzība uz ilgtspējīgu zilo ekonomiku ES: zvejniecības un akvakultūras nozaru loma”.