2023.4.14.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 132/31 2022. október 5., szerda
— tekintettel az „Egyenlőségközpontú Unió: Stratégia a fogyatékossággal élő személyek jogainak érvényre juttatásáért (2021–2030)” című, 2021. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2021)0101), — tekintettel a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2008)0426), — tekintettel a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimumkövetelményeiről, valamint a tagállamok e személyek befogadása és a befogadás következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről szóló, 2001. július 20-i 2001/55/EK tanácsi irányelvre (15) (az átmeneti védelemről szóló irányelv), — tekintettel az EU-ban telepeken élő romák helyzetéről szóló, a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett kérdésekre (O-000022/2022 – B9-0018/2022 és O-000023/2022 – B9-0019/2022), — tekintettel eljárási szabályzata 136. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (2) bekezdésére, — tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság állásfoglalási indítványára, A. mivel az uniós értékek olyan társadalomban érvényesülnek, amely tiszteletben tartja a sokszínűséget, a pluralizmust, a megkülönböztetésmentességet, a toleranciát, az igazságosságot, a szolidaritást és a nemek közötti egyenlőséget; mivel a tagállamok különös felelősséggel tartoznak azért, hogy ezeket az értékeket mindenki, így a romák számára is biztosítsák; B. mivel a „roma” kifejezés gyűjtőfogalom, amely a különböző roma származású emberek széles körét foglalja magában, például a romákat, a szintiket, a kálókat, a romnicseleket és a beásokat/rudárikat; mivel a gyűjtőfogalom kiterjed továbbá olyan csoportokra is, mint az askáli, egyiptomi, jenis, dom, lom, rom és abdál népesség, valamint a nomád életmódot folytató etnikai csoportokra és a „gens du voyage” közigazgatási megnevezés alá tartozókra, továbbá minden olyan emberre, aki cigánynak vallja magát, anélkül, hogy a gyűjtőfogalom használata tagadná e csoportok sajátosságait; C. mivel a romák alkotják Európa legnagyobb etnikai kisebbségét; mivel Európában még mindig elfogadhatatlanul sok roma él szegénységben és társadalmi kirekesztettségben, rendkívül bizonytalan, nem biztonságos és túlzsúfolt életkörülmények között, szegregált vidéki és városi területeken; mivel a telepeken élő romák kérdése nem korlátozódik egyetlen országra, így európai szintű probléma, amelyet ekként is kell kezelni; mivel a területi szegregáció az egészségügyi ellátáshoz, a kisgyermekkori gondozáshoz és oktatáshoz, a foglalkoztatáshoz, valamint az alapvető szolgáltatásokhoz – többek között a közúti hozzáféréshez, a vízellátáshoz, a szennyvízelvezető és szennyvízkezelő létesítményekhez, az elektromos áramhoz és a hulladékgyűjtéshez – való egyenlőtlen hozzáférés egyik fő oka, és a területi szegregáció és az egyenlőtlen hozzáférés kölcsönösen erősítik is egymás hatását; mivel ennek nemcsak fizikai és gazdasági, hanem pszichológiai és szociológiai következményei is vannak mind az egyénekre, mind a közösségekre nézve; mivel a romatelepeken a nemzedékről nemzedékre öröklődő szegénység társadalmi-gazdasági természetű, és súlyos következményekkel jár a romák fizikai és mentális egészségére és jóllétére, életlehetőségeire, valamint alapvető emberi jogainak gyakorlására nézve; D. mivel a romák körében magasabb az alacsony munkaintenzitás, a munkahelyi bizonytalanság és a munkanélküliség aránya, és gyakran atipikus és bizonytalan foglalkoztatási helyzetekben dolgoznak, ami akadályozza a munkanélkü­ li-biztosítási rendszerekhez és a nyugdíjjogosultsághoz való hozzáférésüket; mivel a romák nem rendelkeznek foglalkoztatási hálózatokkal, és a foglalkoztatáshoz való hozzáférés terén, valamint a munkahelyen hátrányos megkülönböztetéssel szembesülnek, továbbá lakóhelyeik a társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű régiókra koncentrálódnak; mivel az EU-ban élő 6 millió roma a lakosság jelentős és egyre növekvő részét teszi ki, és ez hatalmas lehetőségeket rejt magában, amelyeket csak foglalkoztatási és társadalmi integrációs helyzetük javulása esetén lehet kiaknázni; E. mivel az EU-MIDIS II szerint csak minden negyedik, legalább 16 éves roma jelezte, hogy fő tevékenysége szerint foglalkoztatott vagy önálló vállalkozó, és mivel a roma nők sokkal alacsonyabb foglalkoztatási arányról számoltak be (16 %), mint a roma férfiak (34 %); mivel a fiatalok helyzete különösen aggasztó, mivel a roma NEET-fiatalok (nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok) aránya átlagosan 63 %-os volt, szemben az uniós 12 %-os átlaggal; mivel e korcsoport esetében az eredmények jelentős nemek közötti különbséget is mutattak, mivel a fiatal roma nők 72 %-a számított NEET-fiatalnak, míg a fiatal roma férfiak esetében ugyanez az arány 55 %-os volt; mivel ez szöges ellentétben áll a lakosság többi részénél megfigyelhető aránnyal (35 %); mivel a jelentés szerint a romák 80 %-a az országuk szegénységi küszöbe alatt élt; mivel minden harmadik roma ember vezetékes víz nélküli lakásban élt, tízből egy pedig villamos áram nélküli lakásban; mivel minden harmadik roma gyermek tapasztalta, hogy valamelyik családtagja havonta legalább egyszer éhesen fekszik le, és a 6–24 éves romák csaknem fele nem jár iskolába;
(15)
HL L 212., 2001.8.7., 12. o.