2023.4.14.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 132/109 2022. október 6., csütörtök
I. mivel a biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal foglalkozó kormányközi tudománypolitikai platform és az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport szerint a tengeri biológiai sokféleség súlyos veszélyben van; mivel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség figyelmeztetéseket adott ki az európai tengeri környezet jelenleg romló állapotára, valamint arra vonatkozóan, hogy mielőbb helyre kell állítani tengeri ökoszisztémáinkat, megvizsgálva, hogy milyen hatással vannak az emberi tevékenységek a tengeri környezetre; mivel a tengeri csomópontok, például a korallzátonyok, a mangroveerdők és a tengeri fűágyak súlyosan lepusztultak, és ezeket az éghajlatváltozás és a szennyezés veszélyezteti;
J. mivel a Párizsi Megállapodás céljainak el nem érése hatalmas környezeti hatásokkal és gazdasági költségekkel járna, többek között növelné annak valószínűségét, hogy elérjük azokat a fordulópontokat, amelyeken a hőmérsékleti szintek elkezdenék korlátozni a természet szén-dioxid-elnyelő képességét az óceánokban;
K. mivel a bálnák növelik az ökoszisztémák termelékenységét, és jelentős szerepet játszanak a légkörből származó szén leválasztásában; mivel minden nagy bálna élete során átlagosan 33 tonna szén-dioxidot köt meg; mivel a Nemzetközi Valutaalap számításai szerint, ha a bálnák száma visszatérne a bálnavadászat előtti szinthez, az éghajlat szempontjából kedvező fitoplanktonok mennyisége jelentősen megnövekedne, ami évi több száz millió tonna szén-dioxid leválasztását eredményezné, ami 2 milliárd fa hirtelen megjelenésének felelne meg (15); mivel a bálnák védelmét a nemzetközi óceánpolitikai irányítás egyik prioritásának kell tekinteni;
L. mivel az óceánokat nemzetközi szinten globális közös értékként kell elismerni, amelyeket meg kell védeni egyediségük és összekapcsoltságuk, valamint az általuk nyújtott alapvető ökoszisztéma-szolgáltatások fényében, amelyektől a jelenlegi és jövőbeli nemzedékek túlélésük és jólétük miatt függenek;
M. mivel földrajzi jellemzőiknek és sajátosságaiknak köszönhetően az EU legkülső régiói és szigetei segítik az Uniót abban, hogy részesüljön az óceánok geostratégiai, ökológiai, gazdasági és kulturális dimenziójának hasznaiból, és felelősséggel ruházzák fel; mivel az EU többi részéhez és a fejlett világ többi részéhez képest a legkülső régiókat és a szigeteket érinti a leginkább az éghajlatváltozás, különösen a fenntartható fejlődés tekintetében;
N. mivel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség meghatározása szerint az óceánpolitikai irányítás „a világ óceánjainak és azok erőforrásainak oly módon történő kezelése és felhasználása, hogy azok egészségesek, termelékenyek, biztonságosak, védettek és reziliensek maradjanak” (16);
O. mivel az EU kék gazdasága 4,5 millió közvetlen munkahelyet biztosít, és magában foglalja az óceánokhoz, tengerekhez és tengerpartokhoz kapcsolódó valamennyi iparágat és ágazatot, például a hajózást, a tengeri személyszállítást, a halászatot és az energiatermelést, valamint a kikötőket, a hajógyárakat, a tengerparti turizmust és a szárazföldi akvakultúrát; mivel az óceánokkal kapcsolatos gazdasági kérdések az európai zöld megállapodás csomagjának és a helyreállítási tervnek fontos elemei, és mivel a tengeri ökoszisztémákat tiszteletben tartó fenntartható kék gazdaság kialakítása nagymértékben fellendítheti a gazdasági fejlődést és a munkahelyteremtést, különösen a part menti és szigeti országokban és régiókban, valamint a legkülső régiókban (17);
P. mivel a 2022 februárjában Brestben tartott One Ocean csúcstalálkozón Franciaország és Kolumbia globális koalíciót indított a kék szénnel kapcsolatban, és elindította a nemzeti joghatóságon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségével foglalkozó nagyratörő koalíciót is;
1. felhívja az EU-t, hogy vállaljon vezető szerepet az óceánok védelmében, a tengeri ökoszisztémák helyreállításában, és hívja fel a figyelmet arra, hogy az óceánok alapvető szerepet játszanak az élhető bolygó emberek és állatok számára történő fenntartásában, és hogy számos előnnyel járnak társadalmaink számára; ebben az összefüggésben fontosnak tartja az óceánokkal való kapcsolatunk javítását; ösztönzi a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az óceánok védelmével kapcsolatos kérdések nagyobb mértékű bevonását más szakpolitikai területekbe, többek között a közelgő éghajlatváltozási és biodiverzitási konferenciákon, nevezetesen a COP15-ön és a COP27-en;
(15) (16) (17)
Nemzetközi Valutaalap: „A strategy to protect whales can limit greenhouse gases and global warming” (A bálnák védelmére irányuló stratégia korlátozhatja az üvegházhatású gázok kibocsátását és a globális felmelegedést), 2019. december.
Európai Környezetvédelmi Ügynökség, „Ocean governance” (Óceánpolitikai irányítás), 2022. május 5.
Amint azt a Parlament „A fenntartható kék gazdaság az EU-ban: a halászati és az akvakultúra-ágazat szerepe” című, 2022. május 3-i állásfoglalása megerősíti.