14.4.2023.
HR
Službeni list Europske unije
C 132/31 srijeda, 5. listopada 2022.
— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2021. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021.–2030.”
(COM(2021)0101), — uzimajući u obzir prijedlog Komisije za Direktivu Vijeća o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovu vjeroispovijest ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu orijentaciju (COM(2008)0426), — uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2001/55/EZ od 20. srpnja 2001.
o minimalnim standardima za dodjelu privremene zaštite u slučaju masovnog priljeva raseljenih osoba te o mjerama za promicanje uravnoteženih napora država članica pri prihvatu i snošenju posljedica prihvata tih osoba (15) (Direktiva o privremenoj zaštiti), — uzimajući u obzir pitanja upućena Vijeću i Komisiji o položaju Roma koji žive u naseljima u EU-u (O-000022/2022 – B9-0018/2022 i O-000023/2022 – B9-0019/2022), — uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2.
Poslovnika, — uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, A. budući da u društvu koje poštuje raznolikost, pluralizam, nediskriminaciju, toleranciju, pravdu, solidarnost i rodnu ravnopravnost prevladavaju vrijednosti EU-a; budući da države članice imaju posebnu odgovornost zajamčiti te vrijednosti svima, uključujući Rome; B. budući da su „Romi” krovni pojam koji obuhvaća širok raspon različitih osoba romskog podrijetla kao što su Romi, Sinti, Kale, Romaničeli i Bojaši/Rudari; budući da taj pojam obuhvaća i skupine kao što su Aškali, Egipćani, Jeniši, Domi, Lomi, Romi i Abdali te populacije koje putuju, uključujući etničke Putnike i stanovništvo koje se označuje administrativnim izrazom „gens du voyage”, kao i osobe koje se izjašnjavaju kao Cigani, Tsigani ili Tzigani, pri čemu se ne negiraju njihova specifična obilježja; C. budući da su Romi najveća etnička manjina u Europi; budući da neprihvatljivo velik broj Roma u Europi i dalje živi u siromaštvu i da su socijalno isključeni, zbog čega trpe iznimno prekarne, nesigurne i prenapučene životne uvjete u segregiranim ruralnim i urbanim područjima; budući da pitanje Roma koji žive u naseljima nije ograničeno na jednu zemlju i da je to stoga europski problem koji kao takav treba i riješiti; budući da prostorna segregacija predstavlja ključan uzrok nejednakog pristupa zdravstvenoj skrbi, ranoj skrbi za djecu i obrazovanju, zapošljavanju i osnovnim uslugama, uključujući pristup cestama, opskrbi vodom, sanitarnim i kanalizacijskim objektima, električnoj energiji i prikupljanju otpada i da se ti fenomeni uzajamno osnažuju; budući da posljedica toga nisu samo fizičke i gospodarske, već i psihološke i sociološke, kako na pojedince tako i na zajednice; budući da je međugeneracijsko siromaštvo u romskim naseljima po prirodi socioekonomsko s ozbiljnim posljedicama za fizičko i mentalno zdravlje i dobrobit Roma, njihove životne prilike i uživanje njihovih temeljnih prava; D. budući da se Romi suočavaju s višim stopama niskog intenziteta rada, nesigurnosti radnih mjesta i nezaposlenosti te često rade na netipičnim ili nesigurnim radnim mjestima, čime im se otežava pristup sustavima za nezaposlenost i mirovinskim pravima; budući da Romi nemaju mreže zapošljavanja i da trpe diskriminaciju u pristupu zapošljavanju i na radnom mjestu, a usto su koncentrirani u regijama u nepovoljnom socioekonomskom položaju; budući da 6 milijuna Roma koji borave u EU-u predstavlja znatan i rastući dio stanovništva EU-a koji ima golem potencijal, koji će moći ostvariti samo ako se poboljša njihovo zapošljavanje i socijalna uključenost; E. budući da je prema Drugom istraživanju o manjinama i diskriminaciji u EU-u (EU-MIDIS II) samo svaki četvrti Rom u dobi od 16 ili više godina za svoju glavnu djelatnost prijavio da je zaposlen ili samozaposlen i budući da su Romkinje prijavile znatno niže stope zaposlenosti od Roma – 16 % u odnosu na 34 %; budući da je situacija u kojoj se nalaze mladi bila posebno zabrinjavajuća s prosječnom stopom od 63 % Roma koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju, u usporedbi s prosjekom EU-a od 12 %; budući da su rezultati za tu dobnu skupinu također pokazali znatnu razliku među spolovima, pri čemu je 72 % mladih Romkinja svrstano u skupinu NEET, u usporedbi s 55 % mladih Roma; budući da su te brojke u oštrom kontrastu s ostatkom stanovništva (35 %); budući da je prijavljeno da čak 80 % Roma živi ispod praga rizika od siromaštva svoje zemlje; budući da svaki treći Rom živi u stambenom prostoru bez vode iz slavine te da svaki deseti Rom živi u stambenom prostoru bez električne energije; budući da je svako treće romsko dijete barem jednom mjesečno iskusilo da je jedan od članova njegove obitelji u krevet išao gladan, a gotovo polovica Roma u dobi od 6 do 24 godine nije pohađala školu;
(15)
SL L 212, 7.8.2001., str.
12.