14.4.2023
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 132/31 Keskiviikko 5. lokakuuta 2022
— ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030” (COM(2021)0101), — ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (COM(2008)0426), — ottaa huomioon vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi 20. heinäkuuta 2001 annetun neuvoston direktiivin 2001/55/EY (15) (tilapäistä suojelua koskeva direktiivi), — ottaa huomioon kysymykset neuvostolle ja komissiolle EU:ssa erillisillä asuinalueilla elävien romaniyhteisöjen tilanteesta (O-000022/2022 – B9-0018/2022 ja O-000023/2022 – B9-0019/2022), — ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan, — ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, A. ottaa huomioon, että EU:n arvot ovat vallitsevina yhteiskunnassa, jossa kunnioitetaan moninaisuutta, moniarvoisuutta, syrjimättömyyttä, suvaitsevaisuutta, oikeudenmukaisuutta, yhteisvastuuta ja sukupuolten tasa-arvoa; toteaa, että jäsenvaltioilla on erityinen velvollisuus taata näiden arvojen toteutuminen kaikille, myös romaneille; B. huomauttaa, että ”romani” on yleiskäsite, joka kattaa laajan joukon erilaisia romanitaustaisia ihmisiä, kuten romat, sintit, kaaleet, romanichalit ja boyashit/rudarit; huomauttaa, että se kattaa myös aškaalit, ”egyptiläiset”, jenishit, dom-, lom-, rom- ja abdal-ryhmät sekä liikkuvat ryhmät, kuten nk. etniset travellerit tai ranskankielisen hallinnollisen termin ”gens du voyage” tarkoittamat ryhmät, ja henkilöt, jotka samastuvat nimillä ”Gypsies”, ”Tsiganes” tai ”Tziganes” kutsuttaviin ryhmiin; huomauttaa, että käyttämällä nimitystä ”romani” ei kiistetä minkään edellä mainitun ryhmän erityispiirteitä; C. ottaa huomioon, että romanit ovat Euroopan suurin etninen vähemmistö; toteaa, että Euroopan romaneista kohtuuttoman suuri määrä elää edelleen köyhyydessä, sosiaalisesti syrjäytyneenä ja äärimmäisen epävarmoissa, turvattomissa ja ahtaissa oloissa ja erillään muista väestöryhmistä niin maaseudulla kuin kaupungeissa; toteaa, että romaniväestön erilliset asuinalueet eivät ole yhden maan vaan koko Euroopan ongelma, joka myös edellyttää Euroopan tason ratkaisua; huomauttaa, että alueellinen segregaatio on keskeinen eriarvoistava tekijä terveydenhuollon, varhaiskasvatuksen ja koulutuksen, työllisyyden ja peruspalvelujen, kuten tieyhteyksien, vesihuollon, sanitaation ja jätevesihuollon, sähkön ja jätehuollon, saatavuudessa ja että näiden puutteet puolestaan kärjistävät alueellista eristyneisyyttä; toteaa, että tilanteella on paitsi fyysisiä ja taloudellisia myös psykologisia ja sosiologisia seurauksia sekä yksilöille että yhteisöille; toteaa, että ylisukupolvinen köyhyys romanien asuinalueilla on sosiaalista ja taloudellista ja sillä on vakavia heijastusvaikutuksia romaniväestön fyysiseen ja henkiseen terveyteen ja hyvinvointiin, mahdollisuuksiin elämässä ja perusihmisoikeuksien toteutumiseen; D. toteaa, että alhainen työssäkäyntiaste, epävarmat työsuhteet ja työttömyys ovat romaneilla yleisempiä tilanteita kuin muilla ja että romanit ovat usein epätyypillisissä tai epävarmoissa työsuhteissa, mikä haittaa työttömyyskorvausten ja eläkeoikeuksien saamista; toteaa, että romaneille ei ole työllistämistä edistäviä verkostoja ja heitä syrjitään työhön pääsyssä ja työpaikoilla ja että romaniasutus myös keskittyy sosioekonomisesti epäsuotuisille alueille; ottaa huomioon, että EU:ssa asuvat 6 miljoonaa romania edustavat merkittävää ja kasvavaa osaa EU:n väestöstä ja heillä on valtavasti potentiaalia, jonka he voivat toteuttaa vain, jos heidän työllisyystilannettaan ja sosiaalista osallisuuttaan parannetaan; E. panee merkille, että EU-MIDIS II -tutkimuksen mukaan vain joka neljäs 16-vuotias tai sitä vanhempi romani ilmoitti olevansa päätoimisesti työssä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana ja romaninaisten työllisyysaste (16 prosenttia) on huomattavasti alhaisempi kuin romanimiehillä (34 prosenttia); toteaa, että nuorten tilanne on erityisen huolestuttava, sillä romaninuorista on työelämän ja koulutuksen ulkopuolella (nk.
NEET-nuoret) keskimäärin 63 prosenttia, kun EU:n keskiarvo on 12 prosenttia; panee merkille, että tämän ikäryhmän tulokset paljastavat myös suuren sukupuolten välisen kuilun, sillä NEET-nuoriksi luokitellaan 72 prosenttia nuorista romaninaisista mutta 55 prosenttia nuorista romanimiehistä; toteaa lukujen eroavan huomattavasti NEET-nuorten osuudesta (35 prosenttia) muun väestön keskuudessa; panee merkille, että tutkimuksen mukaan jopa 80 prosenttia romaniväestöstä elää maassaan sovellettavan köyhyysriskirajan alapuolella; panee merkille, että joka kolmannen romanin kodissa ei ole juoksevaa vettä ja yhdellä kymmenestä ei ole sähköjä; panee merkille, että joka kolmannen romanilapsen perheessä joku perheenjäsenistä meni nälkäisenä nukkumaan ainakin kerran kuussa ja että lähes puolet 6–24-vuotiaista romaneista ei käynyt koulua;
(15)
EYVL L 212, 7.8.2001, s.
12.