14.4.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 132/31 Kolmapäev, 5. oktoober 2022
— võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2021. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit.
Puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030“ (COM(2021)0101), — võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (COM(2008)0426) , — võttes arvesse nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiivi 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (15) (ajutise kaitse direktiiv), — võttes arvesse nõukogule ja komisjonile esitatud küsimusi ELi asundustes elavate roma kogukondade olukorra kohta (O-000022/2022 – B9-0018/2022 ja O-000023/2022 – B9-0019/2022), — võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2, — võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni resolutsiooni ettepanekut, A. arvestades, et ELi väärtused domineerivad ühiskonnas, kus austatakse mitmekesisust, pluralismi, mittediskrimineerimist, sallivust, õiglust, solidaarsust ja soolist võrdõiguslikkust; arvestades, et on eelkõige liikmesriikide kohustus tagada need väärtused kõigile, sealhulgas romadele; B. arvestades, et „roma“ on üldmõiste, mis hõlmab paljusid erinevaid roma päritolu inimesi, nagu romad, sintid, kaaled, mustlased, romanišid ja bojašid/rudarid; arvestades, et see termin hõlmab ka selliseid rühmi nagu aškalid, egiptlased, jenišid, domid, lomid, romid ja abdalid ja rändrahvad, sealhulgas traveller'id ja haldusnimetusega „gens du voyage“ määratletud elanikkonnarühmad, samuti end mustlastena määratlevad inimesed, eiramata nende eripärasid; C. arvestades, et romad on Euroopa suurim etniline vähemus; arvestades, et lubamatult suur hulk romasid Euroopas elab endiselt vaesuses ja on sotsiaalselt tõrjutud, elades äärmiselt ebakindlates, ebaturvalistes ja ülerahvastatud tingimustes eraldatud maa- ja linnapiirkondades; arvestades, et asundustes elavate romade küsimus ei piirdu ühe riigiga ning on seetõttu Euroopa probleem ja seda tuleb ka sellisena käsitleda; arvestades, et ruumiline segregatsioon on peamine põhjus, mis tekitab ja tugevdab ebavõrdsust juurdepääsul tervishoiule, varajasele lapsehoiule ja haridusele, tööhõivele ja põhiteenustele, sh teedele, veevarustusele, kanalisatsioonile ja, elektrile ja jäätmete kogumisele; arvestades, et sellel ei ole mitte ainult füüsilised ja majanduslikud, vaid ka psühholoogilised ja sotsioloogilised tagajärjed nii üksikisikutele kui ka kogukondadele; arvestades, et vaesuse edasikandumine põlvkonnalt põlvkonnale roma asundustes on sotsiaal-ma­ jandusliku olemusega ning sellel on olulised tagajärjed romade füüsilisele ja vaimsele tervisele ja heaolule ning põhiliste inimõiguste kasutamisele; D. arvestades, et romade puhul esineb rohkem madalat tööhõivet, töökoha ebakindlust ja töötust ning nad on sageli ebatüüpilises või ebakindlas töösuhtes, mis takistab nende juurdepääsu töötuskindlustusskeemidele ja pensioniõigustele; arvestades, et romadel puuduvad tööhõivevõrgustikud ja nad kannatavad diskrimineerimise all töö saamisel ja töökohtadel.
lisaks on nad koondunud sotsiaal-majanduslikult ebasoodsas olukorras olevatesse piirkondadesse; arvestades, et 6 miljonit ELis elavat romat moodustavad märkimisväärse ja kasvava osa liidu elanikkonnast ning neil on tohutu potentsiaal, mida on võimalik ära kasutada ainult siis, kui nende tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse olukord paraneb; E. arvestades, et uuringu EU-MIDIS II andmetel väitis ainult iga neljas 16-aastane või vanem roma, et on põhitegevusena palgatöötaja või füüsilisest isikust ettevõtja, ning roma naiste tööhõive määr oli 16 % ehk palju madalam kui roma meestel – 34 %; arvestades, et noorte olukord oli eriti murettekitav, kuna keskmiselt oli mittetöötavate ja mitteõppivate romade määr 63 %, võrreldes ELi keskmisega (12 %); arvestades, et selle vanuserühma puhul näitasid tulemused ka märkimisväärset soolist ebavõrdsust, kuna mittetöötavaks ja mitteõppivaks liigitati 72 % noortest roma naistest, kuid ainult 55 % roma noormeestest; arvestades, et see erineb suuresti ülejäänud elanikkonna näitajast (35 %); arvestades, et 80 % romadest elas väidetavalt allpool oma riigi vaesuspiiri; arvestades, et iga kolmas roma päritolu inimene elab ilma kraaniveeta ja iga kümnes ilma elektrita eluasemes; arvestades, et iga kolmanda roma lapse mõni pereliige läks vähemalt kord kuus näljasena magama ning peaaegu pooled 6–24-aastastest romadest ei käinud koolis;
(15)
ELT L 212, 7.8.2001, lk 12.