5.4.2023
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 125/475 Torsdagen, 15 september 2022
BY.
Antagandet av den nya lagen föregicks inte av något offentligt samråd av något slag och de icke-statliga organisationerna rådfrågades inte heller direkt, vilket strider mot Venedigkommissionens rekommendation i dess yttrande av den 20 juni 2017 om att det offentliga samrådet i möjligaste mån bör omfatta alla organisationer i det civila samhället vars status, finansiering eller verksamhetsområde skulle påverkas av lagstiftningens ikraftträdande.
Enligt den nya lagen kan dessa organisationer nu bli föremål för regelbundna finansiella inspektioner av det statliga revisionsverket.
Organisationer i det civila samhället är oroade över att det statliga revisionsverket, vars huvudsakliga uppgift är att övervaka användningen av offentliga medel – inte privata donationer – kommer att användas för att utöva större påtryckningar på dem.
Organisationer i det civila samhället har varnat för att staten i och med den nya lagen om icke-statliga organisationer kommer att inkräkta på oberoendet för organisationer som inrättats på grundval av föreningsrätten och på privatlivet för medborgare som försvarar allmänintresset samt att lagen är skadlig för utövandet av yttrandefriheten och den demokratiska allmänheten som helhet.
Det statliga revisionsverket inledde kontroller av dussintals icke-statliga organisationer den 17 maj 2022 och bad om deras redovisnings- och likviditetsförvaltningspolicy.
BZ.
Den 23 juli 2021 tillkännagavs att ingen överenskommelse hade nåtts mellan givarstaterna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och Norge – Island, Liechtenstein och Norge – om att utse en fondförvaltare för att förvalta finansieringen av det civila samhället i Ungern.
Till följd av detta kommer inga program att genomföras under den innevarande finansieringsperioden, vilket innebär att de 214,6 miljoner EUR i finansiering som hade avsatts för Ungern kommer att dras in.
CA.
I sitt gemensamma yttrande av den 17 december 2018 om avsnitt 253 i lag XLI av den 20 juli 2018 om ändring av vissa skattelagar och andra relaterade lagar och om den särskilda invandringsskatten konstaterade Venedigkommis­ sionen och OSSE/ODIHR att skatten på 25 % på ekonomiskt stöd till en invandringsstödjande verksamhet i Ungern eller på ekonomiskt stöd till en organisation med säte i Ungern som utför invandringsstödjande verksamhet inte uppfyller laglighetskraven och utgör omotiverade kränkningar av yttrandefriheten och föreningsfriheten för de berörda icke-statliga organisationerna.
CB.
I sin rapport av den 21 maj 2019, efter ett besök i Ungern den 4–8 februari 2019, betonade Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter att lagstiftningsåtgärderna hade stigmatiserat och kriminaliserat det civila samhällets verksamhet, som bör betraktas som fullt legitim i ett demokratiskt samhälle, och ha en kontinuerlig dämpande effekt på icke-statliga organisationer, samtidigt som hon noterade att vissa av de rättsliga bestämmelserna är ytterst vaga, godtyckliga och inte genomförs i praktiken.
CC.
I sin rapport av den 11 maj 2020, efter ett besök i Ungern den 10–17 juli 2019, konstaterade FN:s särskilda rapportör om migranters mänskliga rättigheter att organisationer i det civila samhället som arbetar med migranters rättigheter i Ungern hade upplevt många hinder för att utföra sitt legitima och viktiga arbete till följd av lagändringar, finansiella restriktioner och andra operativa och praktiska åtgärder som vidtagits av de berörda myndigheterna.
FN:s särskilda rapportör noterade också att ett antal organisationer i det civila samhället hade utsatts för smutskastningskampanjer, i vissa fall följt av administrativa utredningar eller brottsutredningar.
Rätten till likabehandling, inbegripet hbtqi-rättigheter
CD.
Den 13 juli 2022 angav kommissionen i landskapitlet om Ungern i 2022 års rapport om rättsstatsprincipen att den ungerska kommissionären för grundläggande rättigheter hade fått fler befogenheter, men hans ackreditering nedgraderades som en följd av farhågor angående hans oberoende.
I rapporten och rekommendationerna från det virtuella mötet i underkommittén för ackreditering, som hölls den 14–25 mars 2022, rekommenderade den globala alliansen av nationella människorättsinstitutioner att kommissionären för grundläggande rättigheter skulle nedgraderas till B-status, eftersom underkommittén inte hade fått de skriftliga bevis som krävdes för att fastställa att kommissionären faktiskt utförde sitt mandat i förhållande till utsatta grupper såsom etniska minoriteter, hbtqi-personer, människorättsförsvarare, flyktingar och migranter, eller i förhållande till viktiga människorättsfrågor såsom mediepluralism, medborgarutrymme och rättsväsendets oberoende.
Underkommittén ansåg att kommissio­ nären agerade på ett sätt som allvarligt äventyrade efterlevnaden av Parisprinciperna om kriterier för standarder för nationella människorättsinstitutioner.
Underkommittén noterade också problem i urvals- och utnämningsprocessen samt i arbetsrelationer och samarbete med det civila samhällets organisationer och människorättsförsvarare.