C 125/142
SV
Europeiska unionens officiella tidning
5.4.2023
Torsdagen, 15 september 2022
6.
Europaparlamentet stödjer kommissionens avsikt att bidra till en allmän kyleffekt genom att inrätta en EU-plattform för stadsförgröning.
Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa ambitiösa och specifika bindande mål för städers biologiska mångfald, naturbaserade lösningar, ekosystembaserade strategier och grön infrastruktur som skulle gynna både människor och vilda djur och växter, och bidra till de samlade målen för biologisk mångfald.
Parlamentet betonar behovet av att inkludera åtgärder såsom en minimiandel gröna tak på nya byggnader, stödja stadsjordbruk, inklusive användningen vid behov av produktiva träd, säkerställa att inga kemiska bekämpningsmedel används och minska användningen av gödselmedel i grönområden i EU:s städer samt öka antalet grönområden i proportion till antalet invånare.
7.
Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att prioritera och identifiera återställande åtgärder på kort, medellång och lång sikt för ekosystem som förstörts av extrema väderhändelser.
Parlamentet efterlyser vidare att man i EU:s riktlinjer för återställandeplaner efter katastrofsituationer ska identifiera prioriterade områden för återhämtnings-, rehabiliteringsoch återuppbyggnadsfaserna efter katastrofer som orsakats av översvämningar, skogsbränder, värmeböljor eller torka, inbegripet rekommendationer som ökar resiliensen och skapar nya försörjningsmöjligheter, förnyar ekonomier och den berörda miljön.
8.
Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla riktlinjer som berörda parter kan använda för att stärka både människors och ekosystems motståndskraft mot torka.
Parlamentet betonar att det också behövs samordnade insatser på EU-nivå inom forskning och övervakning, mellan redan befintliga enheter såsom europeiska observations­ organet för torka, Europeiska miljöbyrån, Copernicus katastrofinsatstjänst och andra lämpliga intressenter.
Parlamentet betonar att när det gäller finansiering bör lämpligt ekonomiskt stöd fastställas inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, de nationella planerna för återhämtning och resiliens och andra regionala fonder.
9.
Europaparlamentet erkänner Medelhavsområdets särskilda sårbarhet och vikten av att använda särskilda mekanismer och resurser för att hantera riskerna och följderna av dessa extrema händelser på dessa territorier.
Parlamentet betonar att torka och andra väderfenomen som orsakas av klimatkrisen inte endast har konsekvenser för miljön utan också sociala, kulturella, ekonomiska och politiska effekter, vilket ökar risken för att de sociala ojämlikheterna förstärks.
10.
Europaparlamentet understryker den negativa inverkan som naturkatastrofer har på den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i EU, vilket är ett hinder för genomförandet av unionens sammanhållningspolitik.
Parlamentet påminner i detta sammanhang om att över 100 miljarder euro i form av sammanhållningspolitiska resurser kommer att investeras i energiomställning, utfasning av fossila bränslen och förnybar energi fram till 2030.
Parlamentet erkänner att de territorier som anges i artikel 174 i EUF-fördraget är särskilt sårbara, framför allt öar och bergsregioner, och även i artikel 349 i EUF-fördraget.
11.
Europaparlamentet upprepar sitt stöd för EU:s anpassningsstrategi.
Parlamentet beklagar emellertid att anpass­ ningsstrategin inte innehåller konkreta, mätbara och tidsbundna mål för att EU och dess medlemsstater ska bli klimatresilienta och erinrar om sin begäran om bindande och kvantifierbara mål.
Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att föreslå en övergripande, ambitiös och rättsligt bindande europeisk klimatanpassningsram med lämpliga lagstiftningsverktyg och med särskild tonvikt vid de mest sårbara regionerna.
12.
Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skyndsamt utarbeta en övergripande EU-omfattande klimatrisk­ bedömning med särskild uppmärksamhet ägnad åt riskerna för torka, skogsbränder, hot mot hälsan, sårbarheter i ekosystemen och effekterna på kritisk infrastruktur och nätverkshotspotområden för att vägleda och prioritera anpassnings- och resiliensinsatser på kort, medellång och lång sikt.
Parlamentet vill framför allt se ett EU-stresstest av klimatresiliensen hos central infrastruktur som ska slutföras till sommaren 2023.
13.
Europaparlamentet pekar på hur klimatkrisen förvärrar de befintliga klyftorna.
Parlamentet poängterar att låginkomsthushåll och sårbara människor drabbas särskilt hårt av klimatkrisen och behöver särskilt stöd för att anpassa sig till klimatförändringarna.
Parlamentet välkomnar socialpolitik i alla medlemsstater som skyddar arbetstagare mot klimatkrisens negativa effekter på arbetsplatsen, och uppmuntrar medlemsstaterna att integrera klimatanpassning i sin arbetsmarknads- och socialpolitik.