5.4.2023
SL
Uradni list Evropske unije
C 125/475 četrtek 15. septembra 2022
BY.
ker pred sprejetjem novega zakona ni bilo nobenega javnega posvetovanja, niti neposrednega posvetovanja z nevladnimi organizacijami, kar je v nasprotju s priporočilom Beneške komisije, navedenim v mnenju z dne 20. junija 2017, da bi moralo javno posvetovanje čim bolj vključevati vse organizacije civilne družbe, katerih status, financiranje ali področja delovanja bodo prizadeti zaradi začetka veljavnosti te zakonodaje; ker v skladu z novim zakonom državni revizijski urad zdaj lahko izvaja redne finančne inšpekcijske preglede teh organizacij; ker so organizacije civilne družbe zaskrbljene, da bo državni revizijski urad, katerega glavna naloga je nadzirati porabo javnih sredstev in ne zasebnih donacij, uporabljen za izvajanje večjega pritiska nanje; ker so organizacije civilne družbe opozorile, da bo država z novim zakonom o nevladnih organizacijah posegla v avtonomijo združevanja organizacij, ustanovljenih na podlagi pravice do združevanja, in v zasebnost državljanov, ki se zavzemajo za javni interes, ter da ta zakon škoduje uveljavljanju svobode izražanja in demokratični javnosti kot celoti; ker je državni revizijski urad 17. maja 2022 začel preverjati na desetine nevladnih organizacij in zahteval podatke o njihovih računovodskih politikah in politikah upravljanja denarnih sredstev;
BZ.
ker so države donatorke nepovratnih sredstev Evropskega gospodarskega prostora in Norveške Islandija, Lihtenštajn in Norveška 23. julija 2021 razglasile, da ni bil dosežen dogovor o imenovanju upravljavca sklada za upravljanje financiranja civilne družbe na Madžarskem; posledično se v sedanjem obdobju financiranja ne bo izvajal noben program, čeprav je bilo za Madžarsko rezerviranih 214,6 milijona EUR sredstev, ki so bila določena za Madžarsko;
CA.
ker sta Beneška komisija in OVSE/ODIHR 17. decembra 2018 v skupnem mnenju o členu 253 zakona št.
XLI z dne 20. julija 2018 o spremembi nekaterih davčnih zakonov in drugih povezanih zakonov ter o posebnem imigracijskem davku zapisala, da 25-odstotni davek na finančno podporo dejavnostim v podporo priseljevanju, ki se izvajajo na Madžarskem, ali na finančno podporo dejavnostim organizacije s sedežem na Madžarskem, ki izvaja dejavnosti v podporo priseljevanju, ne izpolnjuje zahteve po zakonitosti in pomeni neupravičeno poseganje v pravico prizadetih nevladnih organizacij do svobode izražanja in združevanja;
CB.
ker je komisarka Sveta Evrope za človekove pravice v svojem poročilu z dne 21. maja 2019 po obisku Madžarske od 4. do 8. februarja 2019 poudarila, da so zakonodajni ukrepi stigmatizirali in kriminalizirali dejavnosti civilne družbe, ki bi jih bilo treba v demokratični družbi šteti za popolnoma legitimne, da imajo stalen zastraševalni učinek na nevladne organizacije, obenem pa navedla, da so nekatere pravne določbe izjemno nejasne, samovoljne in se v praksi ne izvajajo;
CC.
ker je posebni poročevalec OZN za človekove pravice migrantov 11. maja 2020 v svojem poročilu o obisku Madžarske leta 10.–17. julij 2019 ugotovil, da so se organizacije civilne družbe, ki se ukvarjajo s pravicami migrantov na Madžarskem, zaradi zakonodajnih sprememb, finančnih omejitev ter drugih operativnih in praktičnih ukrepov, ki so jih sprejeli ustrezni organi, pri opravljanju svojega legitimnega in pomembnega dela soočale s številnimi ovirami; ker je posebni poročevalec OZN ugotovil tudi, da so bile številne organizacije civilne družbe tarča kampanj blatenja, ki so jim v nekaterih primerih sledile upravne ali kazenske preiskave;
Pravica do enake obravnave, vključno s pravicami LGBTIQ
CD.
ker je Komisija 13. julija 2022 v poglavju o Madžarski v poročilu o pravni državi za leto 2022 navedla, da je madžarski komisar za temeljne pravice pridobil več pristojnosti, akreditacijo pa so mu znižali zaradi pomislekov o njegovi neodvisnosti; ker je pododbor za akreditacijo svetovnega zavezništva nacionalnih institucij za človekove pravice v svojem poročilu in priporočilih z virtualnega zasedanja, ki je potekalo od 14. do 25. marca 2022, priporočil, naj se položaj komisarja za temeljne pravice zniža na status B, saj pododbor ni prejel pisnih dokazov, potrebnih za ugotovitev, da komisar učinkovito opravlja svoj mandat v zvezi z ranljivimi skupinami, kot so narodnostne manjšine, osebe LGBTIQ, zagovorniki človekovih pravic, begunci in migranti, ali v zvezi s pomembnimi vprašanji človekovih pravic, kot so pluralnost medijev, državljanski prostor in neodvisnost sodstva; ker je pododbor menil, da je komisar ravnal na način, ki je resno ogrožal njegovo skladnost s pariškimi načeli o merilih za standarde za nacionalne institucije za človekove pravice; ker je pododbor opozoril tudi na vprašanja v postopku izbire in imenovanja ter v delovnih odnosih in sodelovanju z organizacijami civilne družbe in zagovorniki človekovih pravic;