C 125/464
SL
Uradni list Evropske unije
5.4.2023
četrtek 15. septembra 2022
B.
ker je iz člena 49 PEU, ki določa možnost, da katera koli evropska država zaprosi za članstvo v Evropski uniji, razvidno, da Unijo sestavljajo države, ki so se svobodno in prostovoljno zavezale skupnim vrednotam iz člena 2 PEU, ki spoštujejo te vrednote in se zavezujejo, da jih bodo spodbujale, pravo Unije pa temelji na temeljni premisi, da vsaka država članica deli te vrednote z vsemi drugimi državami članicami, prav tako pa priznava, da druge države članice te iste vrednote delijo tudi z njo (5);
C. ker ta premisa pomeni in utemeljuje obstoj vzajemnega zaupanja med državami članicami pri priznavanju teh vrednot in torej pri spoštovanju prava Unije, s katerim se te vrednote izvajajo (6);
D.
ker je to, da država članica spoštuje vrednote iz člena 2 PEU, pogoj za uživanje vseh pravic, ki izhajajo iz uporabe Pogodb v tej državi članici; ker vsako kršenje temeljnih vrednot EU s strani vlade države članice neizogibno pomeni napad na osebno svobodo, politične in socialne pravice državljanov, pa tudi na njihovo bogastvo in blaginjo; ker se je Madžarska sama zavezala vrednotam iz člena 2 PEU;
E. ker načelo lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) PEU Unijo in države članice zavezuje, da si pomagajo pri izpolnjevanju obveznosti, ki izhajajo iz Pogodb, ob polnem medsebojnem spoštovanju, države članice pa, da sprejmejo vse ustrezne splošne ali usmerjene ukrepe za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti, ki izhajajo iz Pogodb ali aktov institucij Unije;
F. ker člen 19 PEU konkretizira vrednoto pravne države, potrjeno v členu 2 PEU, in odgovornost za zagotavljanje polne uporabe prava EU v vseh državah članicah in sodnega varstva pravic posameznikov, ki izhajajo iz tega prava, nalaga nacionalnim sodiščem in Sodišču Evropske unije (7);
G. ker vsako očitno tveganje, da bi država članica hudo kršila vrednote iz člena 2 PEU, ne zadeva zgolj posamezne države članice, v kateri je tveganje prisotno, temveč vpliva na druge države članice, vzajemno zaupanje med njimi, samo naravo Unije in temeljne pravice njenih državljanov na podlagi prava Unije;
H. ker področje uporabe člena 7 PEU ni omejeno na obveznosti iz Pogodb, kot je določeno v členu 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), in ker lahko Unija oceni obstoj očitnega tveganja hujše kršitve skupnih vrednot na področjih, ki so v pristojnosti držav članic;
I. ker se že več let ne ukrepa dovolj odločno glede razmer na Madžarskem in ker številni pomisleki ostajajo nespremenjeni, pojavila pa so se tudi številna nova vprašanja, ki negativno vplivajo na podobo Unije, pa tudi na njeno učinkovitost in verodostojnost pri varovanju temeljnih pravic, človekovih pravic in demokracije na svetovni ravni, vse to pa dokazuje, da se je treba teh izzivov lotiti z usklajenim delovanjem Unije;
J. ker ima večina članov ad hoc delegacije Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v Budimpešti, ki je bila na Madžarskem od 29. septembra do 1. oktobra 2021, še vedno resne pomisleke glede demokracije, pravne države in temeljnih pravic v tej državi; ker je delegacija ugotovila, da se razmere od leta 2018 niso izboljšale, temveč so se poslabšale;
K. ker madžarska vlada ne upošteva načela o primarnosti prava EU, ki je potrjeno v sodni praksi Sodišča EU, kljub temu pa pred tem sodiščem sproža postopke v zvezi z obstoječimi evropskimi akti;
L.
ker je madžarski parlament 19. julija 2022 sprejel resolucijo, v kateri je pozval, naj se pristojnosti Evropskega parlamenta omejijo, evropski poslanci pa naj se imenujejo namesto izvolijo;
(5) (6) (7)
Sodba z dne 24. junija 2019, Evropska komisija proti Republiki Poljski, C-619/18, ECLI:EU:C:2019:531, odstavek 42.
Mnenje Sodišča z dne 18. decembra 2014 v skladu s členom 218(11) PDEU, 2/13, ECLI:EU:C:2014:2454, odstavek 168.
Sodba z dne 27. februarja 2018, Associação Sindical dos Juízes Portugueses proti Tribunal de Contas, C-64/16, ECLI EU:C:2018:117, odstavek 32.