5.4.2023
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 125/405 Streda 14. septembra 2022
(8a)
Podmienky, ktoré sa považujú za potrebné na využitie potenciálu obnoviteľnej energie v európskych moriach a oceánoch vrátane tých okolo ostrovov a najvzdialenejších regiónov, sa líšia.
Únia sa preto zaväzuje určiť alternatívne technológie pre tieto osobitne zaujímavé oblasti, ktoré nebudú mať negatívny vplyv na morské prostredie.
(8b)
V záujme využitia potenciálu energie z obnoviteľných zdrojov všetkých európskych morí a oceánov je potrebné zohľadniť zemepisné rozdiely a alternatívne využitie morského prostredia, a to si vyžaduje širší súbor technologických riešení.
Tieto riešenia zahŕňajú plávajúce pobrežné farmy na výrobu veternej a slnečnej energie, energiu vĺn, morských prúdov a prílivu, diferenciál tepelných a soľných gradientov, morský ohrev, ochladzovanie a geotermickú energiu a morskú biomasu (riasy).
(8c)
Inštalácia projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na vidieku a vo všeobecnosti na poľnohospodárskej pôde sa musí riadiť zásadami proporcionality, komplementarity a kompenzácie.
Členské štáty musia zaručiť riadne zavádzanie projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, aby sa zabránilo strate poľnohospodárskej pôdy, a podporovať rozvoj a používanie vhodných technológií, ktoré umožňujú kompatibilitu medzi získavaním energie z obnoviteľných zdrojov a poľnohospodárskou a živočíšnou výrobou.
(9)
Trh so zmluvami o nákupe elektriny z obnoviteľných zdrojov rýchlo rastie a predstavuje doplnok k trhu s výrobou energie z obnoviteľných zdrojov dodatočne k systémom podpory členských štátov alebo k priamemu predaju na veľkoobchodnom trhu s elektrinou.
Tieto dohody zároveň poskytujú výrobcovi istotu určitého príjmu, zatiaľ čo používateľ môže mať prospech zo stabilnej ceny elektrickej energie.
Trh so zmluvami o nákupe elektriny z obnoviteľných zdrojov je však obmedzený na malý počet členských štátov a veľké spoločnosti, pričom vo veľkých častiach trhu v Únii pretrvávajú výrazné administratívne, technické a finančné prekážky.
Okrem zmlúv o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov Komisia posúdi prekážky uplatňovania zmlúv o nákupe tepla a chladu z obnoviteľných zdrojov, ktoré budú zohrávať čoraz významnejšiu úlohu pri dosahovaní cieľov EÚ v oblasti klímy a obnoviteľných zdrojov.
Existujúce opatrenia článku 15 na podnietenie zavádzania zmlúv o nákupe elektriny z obnoviteľných zdrojov by sa preto mali ďalej posilniť a malo by sa preskúmať využívanie úverových záruk na zníženie finančného rizika pri týchto zmluvách, pričom treba zohľadniť skutočnosť, že takéto záruky by v prípade, že sú verejné, nemali vytláčať súkromné financovanie.
(10)
Nadmerne komplexné a zdĺhavé administratívne postupy predstavujú jednu z hlavných prekážok zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov.
Ďalšie zjednodušenie administratívnych a povoľovacích postupov je potrebné na zníženie administratívnej záťaže pre projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj pre súvisiace projekty infraštruktúry rozvodnej siete.
Do jedného roka od nadobudnutia účinnosti tejto smernice by Komisia mala zrevidovať usmernenia o udeľovaní povolení s cieľom skrátiť a zjednodušiť postupy pre nové projekty, modernizáciu a aktualizáciu projektov v oblasti obnoviteľných zdrojov energie.
V kontexte týchto usmernení by sa mali vypracovať kľúčové ukazovatele výkonnosti.
(10a) Miestne a regionálne orgány sú kľúčovými subjektmi, pokiaľ ide o priblíženie Európy k dosiahnutiu jej cieľov
v oblasti energetiky a klímy.
Výroba energie na miestnej úrovni je kľúčová na podporu výroby energie z obnoviteľných zdrojov, zníženie závislosti od vonkajších zdrojov energie a zníženie miery energetickej chudoby.
(11)
Budovy majú veľký nevyužitý potenciál účinne prispieť k znižovaniu emisií skleníkových plynov v Únii.
Ak chceme naplniť ambíciu stanovenú v európskom právnom predpise v oblasti klímy, a tak dosiahnuť cieľ klimatickej neutrality Únie, je potrebné dekarbonizovať vykurovanie a chladenie v tomto odvetví prostredníctvom vyššieho podielu výroby a využívania energie z obnoviteľných zdrojov, najmä v miestnom kontexte.
V poslednom desaťročí však pokrok pri využívaní obnoviteľných zdrojov energie na vykurovanie a chladenie stagnoval, pričom sa do veľkej miery vychádzalo z intenzívnejšieho využívania biomasy.
Bez stanovenia orientačných cieľových hodnôt pri výrobe energie z obnoviteľných zdrojov a jej využívaní v budovách nebudeme schopní sledovať pokrok a určiť úzke miesta pri zavádzaní energie z obnoviteľných zdrojov.
Členské štáty by mali mať možnosť započítať odpadové teplo a chlad do orientačného cieľa pre energiu z obnoviteľných zdrojov v budovách až do výšky 20 % s hornou hranicou 54 %.
Okrem toho určenie cieľových hodnôt bude fungovať ako dlhodobý signál pre investorov, a to aj v období priamo po roku 2030.
Týmto sa doplnia povinnosti týkajúce sa energetickej efektívnosti a energetickej