C 125/400
SK
Úradný vestník Európskej únie
5.4.2023
Streda 14. septembra 2022 (1g)
Cieľom tejto smernice je zabezpečiť, aby sa v rámci energetickej politiky EÚ podporovali investície do výroby energie z obnoviteľných zdrojov, pričom treba zachovať energetickú suverenitu každého členského štátu.
(1h)
Smernica o energii z obnoviteľných zdrojov je súčasťou balíka Fit for 55, ktorý bude mať pre Úniu celý rad dôsledkov, a to aj pokiaľ ide o konkurencieschopnosť, tvorbu pracovných miest, kúpnu silu domácností, dosahovanie cieľov v oblasti klímy a rozsah úniku uhlíka.
Preto by sa malo pravidelne vykonávať komplexné hodnotenie súhrnného makroekonomického vplyvu právnych predpisov, ktoré tvoria balík Fit for 55.
(2)
Energia z obnoviteľných zdrojov zohráva zásadnú úlohu pri plnení Európskej zelenej dohody a pri dosiahnutí klimatickej neutrality do roku 2050, keďže na sektor energetiky pripadá vyše 75 % celkových emisií skleníkových plynov v Únii.
Využívaním energie z obnoviteľných zdrojov by sa nielen znížili predmetné emisie skleníkových plynov, ale takisto sa prispeje aj k riešeniu výzev v oblasti životného prostredia, akou je napríklad strata biodiverzity, znečisťovanie pôdy, vody a ovzdušia, pokiaľ obnoviteľné zdroje energie samotné neprehĺbia tieto problémy.
Z dôvodu nízkych prevádzkových nákladov na energiu z obnoviteľných zdrojov a menšieho vystavenia cenovým šokom v porovnaní s fosílnymi palivami má energia z obnoviteľných zdrojov kľúčovú úlohu pri riešení energetickej chudoby.
(2a)
Keďže sa čoraz viac krajín zaviazalo ku klimatickej neutralite do polovice storočia, predpokladá sa, že domáci aj celosvetový dopyt po obnoviteľných technológiách sa zvýši a ponúkne významné príležitosti na vytváranie pracovných miest, rozšírenie európskej priemyselnej základne obnoviteľných zdrojov energie a pokračujúce vedúce postavenie Európy v oblasti výskumu a vývoja inovačných technológií v oblasti obnoviteľných zdrojov energie, čím sa zase posilní konkurenčná výhoda európskych spoločností a energetická nezávislosť EÚ od dovozu fosílnych palív.
(2b)
Podiel hrubej konečnej spotreby energie z obnoviteľných zdrojov v EÚ dosiahol v roku 2020 22 % (4), čo je o 2 percentuálne body viac ako cieľ týkajúci sa podielu energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej spotrebe energie v roku 2020, ako sa stanovuje v smernici 2009/28/ES o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov.
(2c)
Energia z obnoviteľných zdrojov je kľúčovým faktorom udržateľného rozvoja, ktorý priamo a nepriamo prispieva k mnohým cieľom udržateľného rozvoja vrátane zmierňovania chudoby, vzdelávania, vody a sanitácie.
Obnoviteľné zdroje energie prinášajú aj rozsiahle sociálno-ekonomické výhody, vytvárajú nové pracovné miesta a podporujú miestne priemyselné odvetvia.
(2d)
Na medzinárodnej úrovni sa Komisia na konferencii Organizácie Spojených národov o zmene klímy (COP 26) v roku 2021 spolu s globálnymi partnermi zaviazala ukončiť priamu podporu výroby energie z fosílnych palív, pri ktorej sa neznižujú emisie v medzinárodnom meradle, a využiť tieto finančné prostriedky na zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov.
(2e)
Na konferencii COP26 Komisia spolu s globálnymi lídrami zvýšila úroveň globálnych ambícií v oblasti ochrany a obnovy globálnych lesov a zrýchleného prechodu na prepravu s nulovými emisiami.
(2f)
Výroba energie z obnoviteľných zdrojov sa často uskutočňuje na miestnej úrovni a závisí od regionálnych MSP.
Členské štáty by preto mali do stanovovania cieľov a podporných politických opatrení plne zapojiť miestne a regionálne orgány.
(2g)
Keďže približne 35 miliónov Európanov je postihnutých energetickou chudobou (5), politiky v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov zohrávajú dôležitú úlohu v rámci každej stratégie na riešenie energetickej chudoby a zraniteľnosti spotrebiteľov.
(4) (5)
https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20220119-1 Odporúčanie Komisie (EÚ) 2020/1563 zo 14. októbra 2020 týkajúce sa energetickej chudoby.