C 125/142
SK
Úradný vestník Európskej únie
5.4.2023
Štvrtok 15. septembra 2022
6.
podporuje zámer Komisie prispieť k celkovému ochladzovaciemu účinku vytvorením platformy EÚ pre rozvoj zelených oblastí v mestách; vyzýva Komisiu, aby stanovila ambiciózne a konkrétne záväzné ciele v oblasti mestskej biodiverzity, riešení blízkych prírode, ekosystémových prístupov a zelenej infraštruktúry, ktoré budú prínosné pre ľudí aj voľne žijúce živočíchy a prispejú k celkovým cieľom v oblasti biodiverzity; zdôrazňuje, že je potrebné zahrnúť opatrenia, ako je minimálny podiel zelených striech na nových budovách, podpora mestského poľnohospodárstva vrátane prípadného využívania produktívnych stromov, nepoužívanie chemických pesticídov, zníženie používania hnojív v mestských zelených oblastiach EÚ a zvýšenie počtu zelených plôch podľa počtu obyvateľov;
7. vyzýva členské štáty, aby stanovili priority a určili krátkodobé, strednodobé a dlhodobé opatrenia na obnovu ekosystémov poškodených v dôsledku extrémnych výkyvov počasia; ďalej žiada, aby sa v usmerneniach EÚ pre plány obnovy po núdzových situáciách určili prioritné oblasti pre fázy obnovy, zotavenia a rekonštrukcie po katastrofách spôsobených povodňami, lesnými požiarmi, horúčavami alebo suchom vrátane odporúčaní na zvýšenie odolnosti a oživenie zdrojov obživy, hospodárstva a postihnutého životného prostredia;
8.
žiada Komisiu, aby poskytla usmernenie, ktoré môžu zainteresované strany využiť na posilnenie odolnosti ľudí aj ekosystémov voči suchu; zdôrazňuje, že v oblasti výskumu a monitorovania je potrebná koordinovaná činnosť na európskej úrovni, a to medzi už existujúcimi subjektmi, ako je Európske stredisko pre monitorovanie sucha, EEA, služba riadenia mimoriadnych situácií programu Copernicus a ďalšie príslušné zainteresované strany; zdôrazňuje, že v oblasti financovania by sa mala určiť vhodná finančná podpora v kontexte SPP, národných plánov obnovy a odolnosti a iných regionálnych fondov;
9. uznáva osobitnú zraniteľnosť stredomorských krajín a význam nasadenia osobitných mechanizmov a zdrojov na riešenie rizík a účinkov týchto extrémnych javov na týchto územiach; zdôrazňuje, že sucho a iné klimatické krízové javy nemajú vplyv len na životné prostredie, ale aj sociálne, kultúrne, hospodárske a politické dôsledky, čím sa zvyšuje riziko prehlbovania sociálnych nerovností;
10. zdôrazňuje negatívny vplyv prírodných katastrof na hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť v EÚ, čo bráni vykonávaniu politiky súdržnosti Únie; v tejto súvislosti pripomína, že do energetickej transformácie, dekarbonizácie a obnoviteľných zdrojov energie sa zo zdrojov politiky súdržnosti do roku 2030 preinvestuje viac ako 100 miliárd EUR; uznáva osobitnú zraniteľnosť území uvedených v článku 174 ZFEÚ, najmä ostrovov a horských regiónov, a v článku 349 ZFEÚ;
11. opätovne vyjadruje podporu adaptačnej stratégii EÚ; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že v adaptačnej stratégii nie sú stanovené konkrétne, merateľné a časovo ohraničené ciele pre EÚ a jej členské štáty, aby sa stali odolnými voči zmene klímy, a pripomína výzvu Európskeho parlamentu na stanovenie záväzných a merateľných cieľov; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby navrhla komplexný, ambiciózny a právne záväzný európsky rámec na adaptáciu na zmenu klímy vrátane vhodných legislatívnych nástrojov s osobitným dôrazom na najzraniteľnejšie regióny;
12. vyzýva Komisiu, aby urýchlene vypracovala komplexné hodnotenie klimatických rizík v celej EÚ, pričom by venovala osobitnú pozornosť rizikám sucha, lesných požiarov, zdravotným hrozbám, zraniteľnosti ekosystémov a vplyvu na kritickú infraštruktúru a sieťové ohniská s cieľom usmerniť a uprednostniť krátkodobé, strednodobé a dlhodobé úsilie v oblasti adaptácie a odolnosti; vyzýva najmä na dokončenie záťažového testu odolnosti EÚ voči zmene klímy pre kľúčovú infraštruktúru do leta 2023;
13. poukazuje na to, ako klimatická kríza prehlbuje existujúce nerovnosti; zdôrazňuje, že domácnosti s nízkymi príjmami a zraniteľné osoby sú obzvlášť postihnuté klimatickou krízou a potrebujú osobitnú podporu, aby sa mohli prispôsobiť meniacej sa klíme; víta sociálne politiky vo všetkých členských štátoch, ktoré chránia pracovníkov pred nepriaznivými dôsledkami klimatickej krízy na pracovisku, a nabáda členské štáty, aby začlenili prispôsobovanie sa zmene klímy do svojich pracovných a sociálnych politík;