5.4.2023
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 125/475 Joi, 15 septembrie 2022
BY. întrucât adoptarea noii legi nu a fost precedată de nicio consultare publică, iar ONG-urile nu au fost consultate în mod direct, ceea ce contrazice recomandarea Comisiei de la Veneția inclusă în avizul acesteia din 20 iunie 2017, potrivit căreia consultarea publică ar trebui să implice, pe cât posibil, toate organizațiile societății civile al căror statut, finanțare sau domenii de funcționare vor fi afectate ca urmare a intrării în vigoare a acestei legislații; întrucât, în conformitate cu noua lege, aceste organizații pot face în prezent obiectul unor inspecții financiare periodice efectuate de Biroul Național de Audit; întrucât organizațiile societății civile sunt preocupate de faptul că Biroul Național de Audit, a cărui funcție principală este monitorizarea utilizării fondurilor publice, și nu a donațiilor private, va fi utilizat pentru a se exercita o presiune mai mare asupra lor; întrucât organizațiile societății civile au avertizat că, prin noua lege privind ONG-urile, statul intervine în autonomia de asociere a organizațiilor înființate pe baza dreptului de asociere și în viața privată a cetățenilor care apără interesul public și că această lege afectează exercitarea libertății de exprimare și publicul democratic în ansamblu; întrucât, la 17 mai 2022, Biroul Național de Audit a început verificarea a zeci de ONG-uri, solicitând să fie prezentate politicile lor contabile și de gestionare a numerarului;
BZ.
întrucât, la 23 iulie 2021, s-a anunțat că statele donatoare din Spațiul Economic European și Subvențiile din Norvegia – Islanda, Liechtenstein și Norvegia – nu au ajuns la niciun acord cu privire la desemnarea unui operator al fondurilor pentru gestionarea finanțării destinate societății civile din Ungaria; întrucât, prin urmare, niciun program nu va fi pus în aplicare în cursul actualei perioade de finanțare, anulând finanțarea în valoare de 214,6 milioane EUR ce fusese rezervată Ungariei;
CA.
întrucât, în avizul lor comun din 17 decembrie 2018 privind articolul 253 din Legea XLI din 20 iulie 2018 de modificare a anumitor legi fiscale și a altor legi conexe, precum și privind taxa specială pentru imigrație, Comisia de la Veneția și OSCE/ODIHR au declarat că taxa de 25 % pe sprijinul financiar acordat unei activități de sprijinire a imigrației desfășurată în Ungaria sau pe sprijinul financiar acordat activităților unei organizații cu sediul în Ungaria care desfășoară activități de sprijinire a imigrației nu îndeplinește cerința de legalitate și constituie o ingerință nejustificată în drepturile la libertatea de exprimare și la libertatea de asociere ale ONG-urilor afectate;
CB.
întrucât, în raportul său din 21 mai 2019 în urma vizitei efectuate în Ungaria în perioada 4-8 februarie 2019, comisara pentru drepturile omului a Consiliului Europei a subliniat că măsurile legislative au stigmatizat și au incriminat activități ale societății civile care ar trebui considerate pe deplin legitime într-o societate democratică și exercită un efect de descurajare continuu asupra ONG-urilor, observând totodată că unele dispoziții legale sunt extrem de vagi, arbitrare și nu sunt puse în practică;
CC. întrucât, în raportul său din 11 mai 2020 în urma unei vizite în Ungaria în perioada 10-17 iulie 2019, raportorul special al ONU pentru drepturile omului în cazul migranților a observat că organizațiile societății civile care își desfășoară activitatea în domeniul drepturilor migranților în Ungaria s-au confruntat cu numeroase obstacole în desfășurarea activității lor legitime și importante ca urmare a modificărilor legislative, a restricțiilor financiare și a altor măsuri operaționale și practice luate de autoritățile competente; întrucât, în plus, raportorul special al ONU a observat că o serie de organizații ale societății civile au făcut obiectul unor campanii de denigrare, urmate, în unele cazuri, de anchete administrative sau penale;
Dreptul la egalitatea de tratament, inclusiv drepturile LGBTIQ
CD.
întrucât, la 13 iulie 2022, Comisia a indicat, în capitolul consacrat Ungariei din Raportul din 2022 privind statul de drept, că comisarul pentru drepturile fundamentale din Ungaria a dobândit mai multe competențe, însă acreditarea acestuia a fost retrogradată din cauza unor preocupări privind independența sa; întrucât, în raportul și în recomandările sesiunii virtuale a Subcomitetului pentru acreditare, care a avut loc în perioada 14-25 martie 2022, Alianța mondială a instituțiilor naționale din domeniul drepturilor omului a recomandat ca comisarul pentru drepturile fundamentale să fie retrogradat la nivelul B, deoarece subcomitetul nu a primit în scris datele necesare pentru a stabili că comisarul își îndeplinește efectiv mandatul în ceea ce privește grupurile vulnerabile, cum ar fi minoritățile etnice, persoanele LGBTIQ, apărătorii drepturilor omului, refugiații și migranții, sau în legătură cu aspecte importante privind drepturile omului, cum ar fi pluralismul mass-mediei, spațiul civic și independența sistemului judiciar; întrucât subcomitetul consideră că comisarul acționează într-un mod care compromite grav respectarea principiilor de la Paris privind criteriile pentru standardele ce vizează instituțiile naționale din domeniul drepturilor omului; întrucât subcomitetul a constat, de asemenea, existența unor probleme legate de procesul de selecție și numire și de relațiile de lucru și cooperarea cu organizațiile societății civile și cu apărătorii drepturilor omului;