C 125/142
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
5.4.2023
Joi, 15 septembrie 2022
6. sprijină intenția Comisiei de a contribui la un efect global de răcire prin crearea unei platforme a UE pentru ecologizarea urbană; invită Comisia să stabilească obiective obligatorii concrete și ambițioase privind biodiversitatea urbană, soluțiile bazate pe natură, abordările ecosistemice și infrastructura ecologică, care să fie atât pentru binele oamenilor, cât și al faunei sălbatice, și să contribuie la obiectivele globale privind biodiversitatea; subliniază că trebuie introduse măsuri precum o cotă minimă de acoperișuri verzi pe clădirile noi, sprijinirea agriculturii urbane, inclusiv a culturilor de arbori productivi, unde se poate, interzicerea utilizării de pesticide chimice și reducerea cantității de îngrășăminte utilizate în zonele verzi urbane ale UE și creșterea numărului de spații verzi în funcție de numărul de locuitori;
7.
invită statele membre să acorde prioritate și să identifice măsurile de refacere pe termen scurt, mediu și lung a ecosistemelor degradate, ca urmare a fenomenelor meteorologice extreme; solicită, de asemenea, ca orientările UE privind planurile de refacere post-urgență să identifice domeniile prioritare pentru fazele de redresare, reabilitare și reconstrucție în urma dezastrelor cauzate de inundații, incendii forestiere, valuri de căldură sau secete, inclusiv recomandări referitoare la creșterea rezilienței și revitalizarea mijloacelor de subzistență, a economiilor și a mediului afectat;
8. solicită Comisiei să pună la dispoziție orientări pe care părțile interesate să le poată utiliza pentru a crește rezistența la secetă atât a oamenilor, cât și a ecosistemelor; subliniază că este necesară, de asemenea, o acțiune coordonată la nivel european în domeniul cercetării și monitorizării, între entitățile deja existente, cum ar fi Observatorul european al secetei, AEM, serviciul Copernicus de gestionare a situațiilor de urgență și alte părți interesate relevante; subliniază că, în domeniul finanțării, ar trebui identificat un sprijin financiar adecvat în contextul PAC, al planurilor naționale de redresare și reziliență și al altor fonduri regionale;
9. recunoaște vulnerabilitatea deosebită a țărilor mediteraneene și importanța utilizării unor mecanisme și resurse specifice pentru a face față riscurilor și efectelor acestor evenimente extreme pe aceste teritorii; subliniază că seceta și alte fenomene meteorologice legate de criza climatică nu au efecte numai asupra mediului, ci și efecte sociale, culturale, economice și politice, crescând riscul de adâncire a inegalităților sociale;
10. subliniază influența negativă pe care o au dezastrele naturale asupra coeziunii economice, sociale și teritoriale în UE, împiedicând punerea în aplicare a politicii de coeziune a Uniunii; reamintește, în această privință că, până în 2030, peste 100 de miliarde EUR din resursele politicii de coeziune vor fi investite în tranziția energetică, decarbonizare și sursele regenerabile de energie; recunoaște vulnerabilitatea deosebită a teritoriilor enumerate la articolul 174 din TFUE, în special a insulelor și a regiunilor muntoase, precum și la articolul 349 din TFUE;
11. își reiterează sprijinul pentru strategia UE de adaptare la schimbările climatice; regretă, cu toate acestea, că strategia de adaptare nu stabilește obiective concrete, măsurabile și încadrate în timp pentru ca UE și statele membre să devină reziliente la schimbările climatice și reamintește solicitarea Parlamentului de a se stabili obiective obligatorii și cuantificabile; invită, în acest sens, Comisia să propună un cadru european cuprinzător, ambițios și obligatoriu din punct de vedere juridic pentru adaptarea la schimbările climatice, inclusiv instrumente legislative adecvate, cu un accent deosebit pe regiunile cele mai vulnerabile;
12.
invită Comisia să elaboreze de urgență o evaluare cuprinzătoare a riscurilor climatice la nivelul UE, acordând o atenție deosebită riscurilor de secetă, incendiilor forestiere, amenințărilor la adresa sănătății, vulnerabilităților ecosistemelor și efectului asupra infrastructurilor critice și a punctelor critice din rețele, pentru a orienta și a acorda prioritate eforturilor de adaptare și reziliență pe termen scurt, mediu și lung; solicită, în special, finalizarea până în vara anului 2023 a unui test de rezistență la schimbările climatice pentru infrastructura esențială la nivelul UE;
13.
evidențiază faptul că criza climatică exacerbează inegalitățile existente; subliniază că gospodăriile cu venituri mici și persoanele vulnerabile sunt afectate în mod deosebit de criza climatică și necesită un sprijin deosebit pentru a se adapta la schimbările climatice; salută politicile sociale din statele membre care protejează lucrătorii de efectele negative ale crizei climatice la locul de muncă și încurajează statele membre să integreze adaptarea la schimbările climatice în politicile lor sociale și de muncă;