C 125/52
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
5.4.2023.
Otrdiena, 2022. gada 13. septembris
17. uzstāj, ka ir pienācīgi jāfinansē un jāveicina iespējas, ko sniedz tādas programmas kā Erasmus+, “Radošā Eiropa” un Eiropas Solidaritātes korpuss, lai uzlabotu mobilitātes pieredzi, kas jauniešos attīsta personiskajai un profesionālajai izaugsmei nākotnē noderīgas un vajadzīgas sociālās prasmes, un ka šādas programmas ir jāpadara pieejamākas ikvienam; līdz ar to aicina Komisiju un dalībvalstis popularizēt arodmācību un padarīt programmas noturīgas pret iespējamiem mobilitātes ierobežojumiem nākotnē un uzlabot sistemātisku dalīšanos ar projektu rezultātiem, lai palielinātu to pamanāmību, plašāku izmantošanu un ilgtermiņa ietekmi; aicina Komisiju nākamajā daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanā palielināt šo Savienības programmu finansējumu;
18. pauž bažas par to, ka Atveseļošanas un noturības mehānisma (ANM) ietekme uz bērniem un jauniešiem daudzos gadījumos varētu būt ierobežota un tā var nedot rezultātus vai nenovest pie strukturālām reformām, kas ļautu bērniem un jauniešiem piekļūt kvalitatīvai izglītībai vai mazinātu negatīvo ietekmi, ko ar Covid-19 saistīta kultūras vietu slēgšana un piekļuve kultūras radītājiem atstāja jo īpaši uz jaunajiem izpildītājiem, kuriem tika liegta iespēja sākt un attīstīt savu karjeru izšķirošā agrīnā posmā; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pienācīgu finansējumu un taisnīgus līgumiskos un darba apstākļus visiem jaunajiem autoriem, izpildītājiem, māksliniekiem un pārējiem kultūras radītājiem, darba ņēmējiem un profesionāļiem, kas strādā kultūras un radošajās nozarēs, tostarp sociālajos medijos, kurus negatīvi ietekmējusi pandēmija, pastiprināt vispārējos centienus atbalstīt jaunos māksliniekus un kultūras profesionāļus, veicināt jauniešu un sociālo uzņēmējdarbību un nospraust šādu mērķi īpašā sadaļā, kas Eiropas mākslinieka statusā atvēlēta jaunajiem māksliniekiem; atkārtoti iesaka 10 % no valstu atveseļošanas un noturības plāniem atvēlēt izglītībai un 2 % — kultūras un radošajai nozarei; aicina Komisiju padziļināti izvērtēt ar izglītību, jauniešiem un kultūras un radošajām nozarēm saistītos projektus un reformas, ko dalībvalstis īsteno no ANM, un atkārtoti norāda, ka valstu ziņojumos, kas sagatavoti saistībā ar Eiropas pusgada novērtējumu, šiem jautājumiem ir jāpievērš lielāka uzmanība;
19.
vērš uzmanību uz to, cik svarīga ir mobilitātes pieredze un labas prakses apmaiņa starp skolotājiem, pedagogiem, profesoriem, pasniedzējiem, brīvprātīgajiem un profesionāļiem, kas strādā ar jauniešiem un jauniešu organizācijām, kultūras satura radītājiem un sporta treneriem, lai paplašinātu viņu zināšanas par to, kā aizsniegt jauniešus, un lai stiprinātu starptautiskās un daudzvalodu dimensijas, jo īpaši ņemot vērā Eiropas izglītības telpas izveidi, kas jāpabeidz līdz 2025. gadam;
20. aicina veidot visaptverošu izpratni par veselību, kas ietver vispārējo fizisko, garīgo un sociālo labbūtību, un prasa visaptverošas izveidot prevencijas un atveseļošanās stratēģijas, kas ietvertu arī kultūras un sporta aktivitātes un radošo un sociālo prasmju attīstības veicināšanu;
21. uzsver, ka ir jāveicina tādu mērķtiecīgu starppaaudžu pakalpojumu izstrāde un sniegšana, kuros vecāka gadagājuma cilvēku pieredze tiek apvienota ar jauniešu drosmi un kuri tādējādi sniegtu labumu abām grupām;
22. uzsver, ka kultūrai ir būtiska nozīme bērnu un jauniešu individuālās identitātes attīstībā, kā arī viņu izglītībā, tā palīdz veidoties viņu izpratnei par sabiedrību un uzlabo viņu vispārējo labbūtību;
23. uzsver, ka ir steidzami jāveido jau no agrīna vecuma iekļaujoša, radoša, dinamiska un veselīga mācību vide, lai samazinātu psihofizisku traucējumu risku pieaugušo vecumā; šajā sakarā mudina dalībvalstis nodrošināt, ka visu veidu mākslinieciskās izpausmes, t. i., mūzika, teātris, kino, dokumentālās filmas, animācija, vizuālā māksla, deja un jaunas eksperimentālās mākslas formas, tiek iekļautas skolu mācību programmās, un piedāvātas kā ārpusklases mākslas un sporta nodarbības, tādējādi stimulējot iespējas brīvi izpausties un radošumu un nodrošinot izglītojamajiem iespējas aktīvi iesaistīties un atklāt savus talantus; uzsver, ka māksla var būt ideāla starpdisciplināro projektu komponente un var veicināt kritisko domāšanu, tāpēc to nevajadzētu ierobežot, piedāvājot to apgūt tikai mākslai veltītās nodarbībās;
24. mudina dalībvalstis un publiskā sektora iestādes attīstīt sporta infrastruktūru un visaptveroši palielināt fiziskās audzināšanas un ārpusklases fizisko aktivitāšu daudzumu skolās, tostarp aktivitāšu daudzumu, kas paredzētas bērniem un jauniešiem ar invaliditāti; uzsver, ka sports, tāpat kā māksla, var būt ļoti palīdzēt atstumtības riskam pakļauto bērnu iekļaušanai; atgādina, ka māksla un sports skolu mācību programmās var būtiski palīdzēt cīnīties pret globālām problēmām jaunatnes un izglītības jomā, tostarp mācīšanās grūtībām un mācīšanās traucējumiem, kā arī iebiedēšanu, naida runu un psihotropo vielu lietošanu;